65 



nätens utsträckning tili fiskehamnarne utvecklade fisket 

 med storulke eller bomsläpnät (fransmännens »chalut», 

 holländarnes »scrobnet», engelsmännens »beamtrawlnet» 

 och tyskarnes »Kurre»). 



Med storfiske äter menas hafsfisket säsom rederiaffär 

 i det. stora privatkapitalets tjänst. Storfisket är gemenligen 

 storsjöfiske, men idkas äfven säsom kustfiske, ja undan- 

 tagsvis t. 0. m. inomskärs. Säsom exempel pä storfiske 

 kunna nämnas engelsmännens sillfiske frän Yarmouth, hol- 

 ländarnes s. k. »stora» sillfiske, tyskarnes sillfiske Mn 

 Emden samt engelsmännens och holländarnes fiske med 

 storulke eller bomsläpnät (»trawlfiske»). Norrmännens 

 sillfiske med vad vid Island utgör ett exempel pä stor- 

 fiske inomskärs äfven i vära dagar. 



Man skiljer slutligen mellan naturligt, blott ockupa- 

 tion af fisken i naturliga fiskevatten afseende fiske, och 

 konstladt, fängsten i konstgjorda eller ätminstone slutna 

 och med konst skötta fiskevatten eller ä med konst an- 

 lagda eller skötta grund i hafvet afseende fiske. Slutet 

 kallas ett fiskevatten, ehvad det är konstgjordt eller natur- 

 ligt, da fiskens fria gang derifrän är med konst eller af 

 naturen omöjliggjord. 



4. Den mänskliga kunskapen om fiskerinäringen är 

 dels ren erfarenhetskunskap säsom grundad pä den vid 

 näringens utöfning inhemtade erfarenheten, dels spekula- 

 tiv säsom grundad pä vetenskaplig behandling af nämnda 

 erfarenhet och dennas sammanställning med vetenskapens 

 resultat och erfarenheten frän närstäende omräden. Den 

 har gifvit upphof tili följande skilda läror, nemligen: 



1) Fiskeriläran eller kunskapen om fiskens fängande 

 och afsättning, om fiskets värdande och om fiskarena *); 



*■) Fiskeriläran kan indelas uti 1) Fiskfängstlära (eller fiske- 

 lära), d. ä. kunskapen om fiskens fängande och de dervid använda 

 redskapen, 2) Fiskafsättningslära, d. ä. kunskapen om fiskfängstens 

 afsättning och förbrukning, 3) Fiskevärdslära, d. ä. kunskapen om 

 fiskets och fiskevattnens privata värd för fisktillgängens vidmakthäl- 

 lande och om möjligt äfven förökande och förbättrande. samt 4) 

 Fiskarelära, d. ä. kunskapen om fiskarebefolkningens faktiska eko- 

 nomiska och sociala ställning. Fiskafsättningsläran äter kan indelas 

 uti a) Fiskförvaringslära. d. ä. kunskapen om fiskfängstens förva- 

 rande eller beredning tili mer eller mindre hällbara handelsvaror. b) 

 Fiskhandelslära, d. ä. kunskapen om fiskfängstens eller fiskvarornas 

 afyttrande i marknaden (fiskforsling och fiskförsäljning) samt c)Fisk- 



