71 



att öfvervaka af redaren, hvadan längt ifrän alla svärig- 

 heterna äro dermed afhjälpta. I Norra Amerika har man 

 uppfunnit en som det synes bättre form för arbetets an- 

 ordnande i detta hänseende. Der öfverläter nemligen re- 

 derifirman, som eger fiskefartyget, detta ät ett helt lag af 

 fiskare, som sedan själfständigt bedrifva fisket mot viss 

 andel af fängsten. 



Vid det holländska s. k. >stora» sillfisket har man 

 städse ansett nödvändigt att, innan man skaffade sig ett 

 nytt fiskefartyg, hafva tillgäng ä en lämplig person, som 

 künde säsom skeppare sättas i spetsen för företaget; ty 

 af dennes förmäga att upprätthälla disciplinen, pädrifva 

 fängsten och öfvervaka saltningen beror det nära nog helt 

 och hallet, om företaget skall blifva vinstgifvande. Förmär 

 han icke det, sä lönar sig icke affären. 



Ett väsentligt inflytande pä hafsfiskets utveckling spe- 

 lar folklynnet. Det är en ofantlig skillnad mellan natio- 

 nallynnet sädant det ter sig t. ex. i Nederländerna med 

 dess flacka knster och uti Norges och Bohusläns klippiga 

 skärgärdar. Sädana arbeten, hvartill holländarne bekväma 

 sig, skulle man fä mycket svärt att forma en norrman 

 eller en bohusläning att utföra säsom ett ständigt yrke. 

 Folklynnet spelar derför en större rol i fräga om sättet 

 för fiskets utöfning, an man hittills velat erkänna. Finnes 

 sälunda nägon den ringaste tillgäng tili sport i fiskets ut- 

 öfning, sä uppsökes den gerna af sädana nationers fiskare. 

 hvilkas folklynne ligger ät det hallet. I Norra Amerika 

 hafva ock nya, ett friskare folklynne mer tilltalande former 

 för fiskets bedrifvande uppstätt. En sädan form är utru- 

 standet af fartyg, som pä öppna hafvet skola uppsöka 

 fiskstimmen för att sedan med ett sinnrikt uttänkt red- 

 skap, den s. k. snörpvaden (»the purse-seine»). i hast göra 

 en rik fängst. Der Hgger just svärigheten i sökandet, och 

 derför är man angelägen om att fä snabbseglande fartyg 

 och sjödugligt folk, som förvärfvat vana vid yrket. Pä 

 samma gang som detta fiskesätt genom växlingarne mellan 

 sökande efter fisken under snabbsegling och själfva fän- 

 gandet verkar mindre tröttande pä sinnet an t. ex. det 

 trälaktiga holländska, s. k. »stora» fisket, är det ofta äfven 

 mer lönande och medgifver större frihet ät fiskarena. 

 Redskapets större fullkomlighet fär här pä en jämförelse- 

 vis kort stund lemna samma fängst som kanske en eller 



