86 



och beredaren behöfver i affärsvinst. AUmänheten betalar 

 dessutom, da vissa fiskslag undantagas, som först genom 

 beredning tili handelsvara blifva i högre grad njutbara 

 och begärliga, oftast och hellre mer för den färska fisken 

 an för den tili vanlig handelsvara beredda, en omständig- 

 het som ej fär förbises vid bedömandet af en fiskaffärs 

 ekonomiska utsikter. Ej heller fär man dervid lata för- 

 leda sig af de ovanligt höga pris, som vid ringa tillförsel 

 {i följd af tillbörlig sällsynthetspremie) erhällas för smärre 

 mängder utbjuden fisk, utan mäste i fräga om stora fisken 

 beräkningarna göras efter prisen, som erhällas vid de stora 

 utbuden. 



Erfarenheten har visat, att vid de stora hafsfiskena 

 öfverproduktion af fiskvaror eller utsändande af för myc- 

 ket färsk fisk i marknaden, da längt rikligare fängst an 

 vanligt erhälles, verkar synnerligen förderfbringande ä fiske- 

 bedriften, hvarför en tydligen alltför rik fängst bör mana 

 tili försiktighet i stallet för tili öfverspekulation, ett för- 

 hällande som icke heller bör förbises vid den offentliga 

 verksamheten tili hafsfiskenäringens främjande. 



Fiskfängstens eller fiskvarornas förhrukning i privat- 

 hushällningen har hittills blifvit i i)lott helt ringa grad 

 föremäl för offentlig verksamhet med syfte att främja fisk- 

 fängstens afsättning. Man har dock sökt sprida kunskap 

 om fiskmatlagning genom för ändamälet lämpliga skrifter, 

 som af trycket utgifvits, i afsikt att göra fisk och fiskva- 

 ror mer eftersökta säsom människoföda, och man har 

 anställt försök med af fisk eller fiskaffall beredda gödnings- 

 ämnen för att ädagalägga dessas förmonlighet för jord- 

 bruket; men det mesta äterstär att göra och försöka. 



3. Den offentliga fiskevärden utgör fiskeripoli- 

 tikens äldsta gren, da redan medeltidens äldre lagstiftning 

 innehäller bestämmelser tili fiskets värdande och gagn för 

 möjligast mänga. 



De tidigaste ätgärderna tili fiskets värd skedde som 

 nämnts genom ßskerilagsüftningen, hvilken i senare tider, 

 trots det nutida näringslifvets jämförelsevis större obun- 

 denhet af legislativa band, svällt ut tili allt större omfatt- 

 ning och allt rikare innehäll. Under förra ärhundradets 

 senare hälft intog äfven Sverige ett framstäende rum pä 

 fiskerilagstiftningens omräde, och 1766 ärs fiskeristadgar, 

 i hvilkas utarbetande den framstäende natinalekonomen 



