91 



plosiva eller giftiga ämnen, med pilk eller pimpeldon, 

 Ijustrar, slagfjädrar och dylika mer fisk särande an fiskande 

 redskap, med allt för fmmaskiga, omogen fisk uppfängande 

 nätredskap samt med användning af eldsken (bloss) säsom 

 iockmedel. För särskildt hafsfisket har man i detta fall 

 n territorialomrädena förbjudit användningen af s. k. stor- 

 ulke eller bomsläpnät (fransmännens »chalut», holländar- 

 nes »scrobnet», engelsmännens »beamtrawlnet», tyskar- 

 nes »Klirre») samt segelnot och skäddevad (engelsmän- 

 nens »ottertrawl», tyskarnes »Zeese», »Krabbenwaade» och 

 »Zeise», danskarnes »Snurrevaad») äfvensom för fjordfisket 

 vidtagit ätgärder, liknande dem för sötvattensfisket. För 

 fisket i rinnande vatten har man särskildt förbjudit fiske 

 genom fiskevattnets torrläggning och för insjöfisket det 

 s. k. »isfisket» genom bedöfvande slag ä isen o. s. v. 



Da fiskets skyddande genom förbud mot användningen 

 af nätredskap med för smä maskor visat sig otillräckligt 

 i följd af skilda fiskarters olika storlek, redskapens be- 

 skaffenhet m. fl. orsaker, har man sökt fullständigare vinna 

 malet genom att äfven förbjuda ilandförande och försälj- 

 ning af fisk, som understege en viss för hvarje särskild 

 art faststäld minimistorlek (eller nägon gang minimivikt). 

 Detta medel har med framgäng anlitats äfven i fräga om 

 hafsfisket för t. ex. ostron, hummer, äl, lax och flundre- 

 fiskar. 



Genom fastställandet ^ifrldlysningstider för fängsten 

 har man afsett att skydda fiskens fortplantning samt i vissa 

 fall äfven den utlekta fisken eller fiskens dref i vatten- 

 dragen. I förra fallen har man fastställt en viss del af 

 äret (ärsfridlysning) och i det sistnämnda en viss del af 

 veckan (veckofridlysning), under hvilken fängst är förbjuden. 

 Med hänsyn äter tili ärsfridlysningen kan man skilja mellan 

 tvänne olika satt för dess genomförande, allt efter som den 

 gäller allt fiske under ärstiden i fräga (»absolut» fridlys- 

 ning) eller blott fiske af vissa bestämda fiskslag (»relativ» 

 eller »individuell» fridlysning). 



Vid tillämpningen af den »absoluta» fridlysningen har 

 man vanligen fastställt tvänne skilda fridlysningstider nem- 

 ligen en höst- och vinterfridlysningstid (vanligen Oktober — 

 december) och en värfridlysningstid (vanligast april— juni); 

 men da de värlekande fiskslagen gemenligen förrätta sin 

 lek ä tvänne skilda tider, en tidigare och en senare, sä 



