127 



bringa tili stand en för Norge förmonlig handelsväg förbi 

 Dragsmark och öfver Bäfve (numera Uddevalla) tili Venern, 

 som künde ersätta den otillräckligt skyddade forna han- 

 delsvägen förbi det da redan mindre betydande Konunga- 

 hella; sä tyder dock den sä hastiga, en egen kyrka be- 

 tingande tillväxten af befolkningen pä Öckeröarne i enlig- 

 het med allmänna antagandet tydligt nog pä tillvaron af 

 ett rikt sillfiske, som hufvudsakligast gätt tili vid mellersta 

 och södra skärgärden, ty ingen plats i den norra fmne& 

 nämnd. Under den senare delen af konung Hakan »den 

 gamles» regering (frän och med början af 1250-talet) gick 

 sillen icke vidare tili vid Bohnsläns kust, hvarför man ock 

 da plägade under senare delen af sommaren segla ned 

 derifrän tili Sundet för att deltaga uti det rika skänska 

 sillfisket*). 



Under förra hälften af 1300-talen vet man af diplo- 

 matariernas aktstycken, att sillen, som da upphört att rik- 

 ligen besöka bergenskusten, ä nytt gick ymnigt tili utmed 

 Bohusläns kust; men trakten, der fisket företrädesvis egde 

 rum, är icke närmare känd, ehuru skäl fmnas, som tala 

 för att Marstrand den tiden förvärfvade sig en viss bety- 

 denhet. Under denna sillfiskeperiod börjar den norska 

 regeringen att emot afgift lata hansestäderne taga del uti 

 det förmonliga fisket, hvilket emellertid efter all sanno- 

 likhet afbröts af digerdöden. 



Omkring medlet af 1400-talen gick sillen likaledes 

 ymnigt tili vid vär kust, och är det först ifrän detta fiske, 

 som det är kändt, att sillfisket äfven bedrefs uti den tili 

 Vestergötland hörande delen af skärgärden, uti hvilken af 

 kronan uppbars afgift af de fiskande. Det ymniga sill- 

 fisket bade sälunda blifvit ett inbringande »regale»**). 

 Marstrand förvärfvade sig under denna period förmonhga 

 stadsprivilegier (1442) och dess kyrka färdigbyggdes (1460). 

 Da hansestäderne (1445) utverkade sig förnyelse af sina 

 gynnsamma privilegier frän föregäende fiskeperioden, sä 

 hafva de antagligen ocksä nu deltagit i sillfiskebedriften. 



*) Denna sillfiskeperiod under förra hälften af 1200-talen bar af 

 Axel Boeck och flere efter honom helt oriktigt sammanförts med 

 1300-talens stora bohuslänska sillfiske. 



**) Jfr LjuNGMAN, A. V., Kortfattad berättelse öfver de under är- 

 tiondet 1873 — 1883 utförda vetenskapliga undersökningarna, rörande 

 sillen och sillfisket vid Sverisres vestkust. Göteborgr 1883, sid. 89 — 90. 



