142 



gabringande ej sällan för sädana forskningars skull blifvit 

 äsidosatt och försummad*). 



Satter man sig allvarligt in uti de ekonomiska för- 

 hällandena i bohuslänska skärgärden och tager nödig hän- 

 syn tili det ymniga sillfiskets egenskap att vara semiseku- 

 lärt-periodiskt, sä att det, efter att hafva fortvarat nägra 

 fä ärtionden, kommer att upphöra; skall man snart finna. 

 att samma fiskes utveckling med hänsyn tili fängstsättet 

 pä det heia taget varit den förmonligaste, man under för- 

 handenvarande förhällanden gerna kunnat önska sig, äfven 

 om man mäste medgifva, att det varit lyckligare, om af- 

 sättningsförhällandena och det ekonomiska välständet i 

 skärgärden blifvit genom ätgärder frän det allmännas sida 

 sä förbättrade, att en kraftigare förkofran äfven af utom- 

 skärsfisket kunnat ega rum, och om sättgarnsfisket inom- 

 skärs ej fätt bedrifvas füllt sä själfsväldigt, som skett. I 

 alla händelser äro ätminstone ropen pä införandet af det 

 holländska fiskesältet för tidigt framkomna, da alla förut- 

 sättningar för detsamma ännu saknas i bohuslänska skär- 

 gärden, ett pästäende som ingalunda vederlägges af det 

 jämförelsevis föga betydande sillfiske med drifgarn och 

 biUig utrustning, som efter skänskt föredöme kunnat, sedan 

 vestkustbanan öppnats för allmän trafik, idkas utanför 

 södra skärgärden '^'•'). Bohuslänska hafsfisket hör sälunda 

 främjas genom ätgärder tili afsättningens främjande och 

 fiskaresamhällenas höjande i välständ, men för öfrigt lemnas 

 nödig f rillet att utvecklas tili helst en svensk näring med 

 syfte att i främsta rummet förse svenska folket med god 

 och billig fiskföda, men icke att upparbeta nya fisken tili 

 förmon hufvudsakligast för grannarna ■•"•'*). 



Säsom af författaren ofta pävisats och äfven ofvan 

 framhällits, utgör fiskafsättiiin§:eiis förbättrande ett det 

 allra främsta hufvudvilkor för hafsfiskenäringens förkofran 



*) Hvad här sälunda anförts motsäger icke öiiskligheten af att 

 staten främjar natnrvetenskapliga forskningar, iitan afser endast att 

 päpeka. det hydrografiska och biologiska forskningar icke utgöra nägon 

 oumbärli^- förutsättniug för bohuslänska fiskerinäringens förkofran 

 (Bohuslänsk Fiskeritidskrift, 1891, sid. 171-173; 1894-1895, sid. 

 103—104. — Fiskeripolitikens hufvudsakligaste innehäll, sid. 43 — 44). 



**) Om offentliga ätgärder med hänsyn tili det rika bohuslänska sill- 

 fisket, sid. 4-5. - Bohuslänsk Fiskeritidskrift, 1884. sid. 103-105; 

 1890, sid. 205. 



***) Bohus läns hafsfiske och dess framtid, sid. 23-25, 27-28. 



