151 



vägsförbindelser liksom sä mycket annat äro tili gagn 

 egentligen blott för den, soni fär dem, och att om af tvä 

 samhälleo, som konknrrera med hvarandra, det ena fär 

 järnväg, men det andra icke, sä kommer visserligen det 

 förra i ett bättre, men ock det senare i ett sämre läge 

 an tillförene, samt att, om det an är mycket förmonligt 

 för vampyren att fä sin sugningskraft ökad, sä är detta 

 deremot icke förmonligt för dem, som äro utsatta för sug- 

 ningen. 



Att fiskaresamhällena ej varda hjälpta deri- 

 genom att andra fä den samfärdsel, dessa samhäl- 

 len själfva för sin ekonomiska förkofran behöfva, 

 bör vara klart, hvarförutom ju fiskarebefolkningen allra 

 minst torde främjas derigenom att hennes värste medtäf- 

 lare om den pä fisket grundade affären medelst kraftiga 

 samfärdsanstalter bringas i tillfälle att i konkurrensen lielt 

 och hallet förkrossa just fiskarenas egna samhällen '•■■). 



Efter denna förberedande redogöreise för de allmänna 

 grunderna för den bohuslänska hafsfiskenäringens främ- 

 jande genom förbättrad samfärdsel inom skärgärden samt 

 mellan denna och det inre landet, skall nu i största kort- 

 het redogöras för de viktigaste af de samfärdselsförbättrin- 

 gar, som ifrägasatts för nämnda ändamäl, och dervid göras 

 början med järiiTägarne, hvilkas gagn för fiskerinäringen, 

 om de utsträckas tili hufvudorterna för hafsfiskets utöf- 

 ning, är sä stört, att hvarje försök att utan sädana järn- 

 vägsförbindelser bringa skärgärden tili en tidsenlig Stand- 

 punkt i afseende pä näringsutvecklingen skall vid utföran- 

 det befinnas vara i väsentlig mon fäfängt, enär erfarenhe- 

 ten visat, att hafsfiskebedriften i vär tid fordrar att fiska- 

 resamhällena skola ega järnvägsförbindelser för att kunna 

 i fullaste matt trifvas och tili största kraft utvecklas ^^=^-). 



*) Om offentliga ätgärder med hänsyn tili det rika bohuslänska 

 sillfisket. sid. 16 — 20. — "Bohus läns hafsfiske och dess framtid, sid. 

 29. 43-45. 46. - Bohuslänsk Fiskeritidskrift. 1884, sid. 32-37. 119. 

 135-137. 138-139; 1^8.5. sid. 158-168; 1886. sid. 120-121, 156- 

 157, 223-230: 1887. sid. 271. 343-345. 346. 393; 1888. sid. 228, 252 

 -254. 258. 263, 271; 1889. sid. 26-31, 55-59, 112, 116 140-142, 

 143-144. 149-151, 173-J74: 1890, sid. 48; 1891, sid. 201-207.249 

 -2.50, 255, 291; 1892, sid. 38; 1894-1895, sid. 77, 79, 84, 99. - 

 Fiskeripolitikens hufvudsakligaste imiehäll, sid. 17, 19, 24, 39. 



**) Jämför: Holdsworth, E W. H., British indiistries. Sea fishe- 

 ries. London 1877, sid. 4 — 5. — Gode, G. Brown, The fishery in- 



