260 



lägna af de sädant fiske idkande fiskelägena, dervid dess 

 anspräk ofta sammanfalla med utrikes sjöfartens, och det 

 ymniga sillfisket är i behof icke blott af prickar och smärre 

 gasoljelyrar uti de större af kustfarten lifligast anlitade 

 farlederna för sillförarbä^tarues färder tili och frän afsätt- 

 niiigsorterna, utan ock af en mer fullständig utprickiiing af 

 befintliga grund i ätskilliga farleder af mindre betydenhet, 

 hvilka äfvenledes flitigt trafikeras at immuda bätar, som för 

 öfrigt ofta nödgas besöka trakter, der deras skeppare äro 

 mindre hemmastadde. 



Beträftaude först behofvet af iiya fyrar i bohuslänska 

 skärgärden kan Fiskeriföreningen hänvisa tili den ansökan, 

 som den 11 sistlidne maj af riksdagsmän i andra kamma- 

 ren frän Bohuslän ingafs tili Kongl, Styrelsen, och fär en- 

 dast tillägga l:o) att för seglingen nattetid öfver Marstrands- 

 fjorden tili Klädesholmen i Tjörns härad skulle en gasolje- 

 fyr ä Bärlin eller östra udden af sjelfva Klädesholmen med- 

 föra stört gagn lör de seglande, som da icke behöfde rädas 

 för att tili följd af misstag om rätta leden stöta pä Barken 

 eller Truskärsbäden, och 2:o) att för inseglingen norrifrän 

 tili Gullholmen i Orosts Vestra härad en liknande fyr ä, 

 Gullholmens norra udde är af behofvet päkallad för bland 

 annat undvikande af Gr&sejbädarna och Korset (Dynan). 



I fräga äter om för seglingen inomskärs nödiga marken 

 eller prickar fär Fiskeriföreningen angifva följande önsk- 

 ningar*), nemligen: 



1:0) för trakten kring Klädesholmen i Tjörns 



härad: 



prickar ä Kjerseu, Kupholmebäde och Sil- 



lebäde. 

 2:0) för trakten kring Skärhamn i Tjörns härad: 



prickar k Holebäde och Längholmsbäde. 



*) Jfr ßohuslänsk Fiskeritidskrift, 1884, sid. 318, 333-334. 



(Utg. anm.) 



