79 



partementet i enlighet med länets landstiiigs förslag, är eri 

 sädan sjelfskrifveiihet tydligen alldeles obefogad^-). 



5:0. 

 Den föreslagiia fiskerisiyrelsens benämning. 

 Da ordet »iiämnd> ännu icke iuom iiägon del af riket 

 eller nägonsin förut blifvit definitivt användt för att beteckna 

 en törvaltaiide iiistitutioii för den ofientliga värden om fiskeri- 

 näringens angelägeiiheter, under det att ordet »fiskeristyrelse» 

 deremot för sädant ändamäl begagnats inom t. ex. Yerm- 

 lands och Gefleborgs län, hvilka hafva hvar sin lokala fiskeri- 

 styrelse, samt da ordet nämud dessutom af 1881 ärs kongL 

 fiskerikomite anlitats säsom eu passande benämning ä de 

 sakkunniga iöitroendemän, som enligt komitens förslag skulle 

 hafva att afgifva yttrande i fräga om särskilda lokala fiske- 

 stadgar, hvilkas bestämmelser af de fiskeberättigade öfver- 

 klagats**)-, sä synes det frän förstone använda ordet styrelse 

 tydligen vara att föredraga säsom benämning ä den före- 

 slagna Institutionen. Eders Kongl. Majits befailningshafvan- 

 des förslag i motsatt riktning röjer för öfrigt blott den för- 

 kastliga afsigten att äfven genom sjelfva namnet ä den ifräga- 

 satta Institutionen försvaga och nedsätta densamma. 



6:o. 



Den föreslagna ßskeristyrelsens första anordnande. 



Beträffande sjelfva anordnandet af fiskeristyrelsen vid 



dess första inrättande mä vara nog att hänvisa tili erfaren- 



heten frän Skottland och Nederländerna, der man funnit 



helt korta författningar vara för ändamälet tillräckliga (Bil. 



*) Jfr Betänkaude och förslag angäende industri- och handelskam- 

 mare afgifna den 22 julL 1885. Stockholm 1885, sid. 48 {\ 20), 49 (§ 24). 

 — Jfr vidare hvad nedan infdrts under YI och YII. (Bohuslänsk Fiskeri- 

 tidskrift, 1892, sid. 73, 87—96.) (ütg. anm.) 



**) Underdanigt betänkande med förslag tili ny fiskeristadga m. m. af- 

 gifvet den 3 Mars 1883. Stockholm 1883, sid. 31, 65, 66, 08-70 (§28). 



(TItcj. anm.) 



