200 



Den gamla sillsaltniDgen Lade tili en viss grad en skrä- 

 messig anda uti sig. Om den oinvigde sökte intränga i dess 

 hemligheter, fick han oftast blott mystiska antyduingar om, 

 att det var nägot obegripligt svärt och att den eller den 

 hade nu hällit pä i sä, och sä mänga är dermed, men künde 

 vissl icke ännu salta en tunna sill fuUkomligt väl. Nä, deri 

 kanske lag mera sauning, an hvad sagesmannen sjelf menade. 



Var meddelaren riktigt liberal, künde man fä en half 

 antydning om vissa finter och fabrikationshemligheter, som 

 gjorde att just vederbörandes vara blef sä mycket bättre 

 an alla andras. 



De gamla salterierna, hvilka man rent af tycktes be- 

 möda sig om att klämma ihop i de obeqvämaste vrär eller 

 pä de knappaste bergspallar, tydligen efter möuster af de 

 gamla packbodarne i Bergen eller andra norska städer, voro 

 kuriöst bygda och inredda, och ett mystiskt halfdunkel rädde 

 i de läga lokalerna äfven under den klaraste dag. De i 

 öfverväningarne i flera lag uppstufvade tunnorna med sill 

 lato stundom sin salta lake i bittra tärar falla pä den i 

 underväningen arbetande personalen. Tränga »smuttar» och 

 lifsfarliga brobeläggningar hörde äfven tili systemet. 



Renligheten var pä det heia taget en okänd lyx, och 

 ända in i senaste tid har man kunnat fä se salterier, som 

 matte haft en viss slägtskap med de sorgligt ryktbara korf- 

 fabrikerna, att döma af beskrifningen ä dessa. För gälnin- 

 gen begagnades fingrar eller fällknifvar, och det var just ej 

 sä noga huru mänga verkligt gälade sillar, som kommo i 

 tunnan. Sorteringen skedde temligen »ad libitum», efter 

 hvars och ens tycke och smak, — framför allt gällde det 

 dock att fä nägra hyggliga sillar, som künde representera, 

 öfverst i tunnan — en konst som uog ännu fortlefver pä 

 mer an ett stalle. 



Det var gifvetvis nödigt att söka med ett öfvermätt af 

 stärkt Salt, om möjligt, äterhälla den förstöring af varan, 

 hvartill redan vid första behandlingen en början blifvit gjord. 



