266 



Yudstad*). Telegrafstyrelsen förmenar, att denna linie, hvil- 

 ken synes kunna füllt likställas med den äfvenledes beslutade 

 ostkustlinieo, är af alira största vigt för de bohusläiiska kust- 

 platseriia med deras talrika skeppsrederier, storartade fiske- 

 rier och mänga badorter. Eiiligt kommerskollegii senaste 

 berättelse uppgär lästetalet af de ä den bohuslänska lands- 

 bygden bemmahörande fartygen tili 35,854 tons eller tili 

 6,916 tons mer an i nägot annat län och mängdubbelt mer 

 an i flertalet af de andra länen. Fiskerierna hafva under 

 fisketiden 1888 — 1889 lemnat en afkastning af omkring 

 2,500,000 kronor. Af landets badorter äro de föruämsta 

 belägua inom Bohuslän**). 



Bebofvet af ifrägavarande interurbana telefonförbindelse 

 inom länets norra del gör sig sä mycket mer känbart, som 

 denna länsdel är i saknad af jernvägar och äfvenledes un- 

 der en stör del af äret ytterst knapphändigt försedd med 

 ängbätslägenheter, sä att tili exempel postbefordringen, med 

 undantag för Strömstad, inskränker sig tili kärrpost tre ganger 

 i veckan. Just under denna tid, eller vintermänaderna, är 

 det som fiskebedriften hufvudsakligen pägär och nästan alla 

 fraktslut ega rum, hvadan telefonför bindeisen i synnerhet 



*) Linien Uddevalla — Strömstad var förutbestämd att erhalla dubbel- 

 trädig telefonledning redan da kungliga propositionen tili 1889 ärs riks- 

 dag om anslag af 750,000 kronor tili rikstelefonuätet afgafs^ och har denna 

 telefonledning alldeles samma grund för sin jemförelsevis väl tidiga tillkomst 

 som telegrafledningen Uddevalla — Strömstad. Det löjliga pastäendet, att 

 nämnda telefonledning skulle tillkommit pä grund af Göteborgs fiskeriför- 

 enings eiler skolförestandaren Hans HolmlIN's initiativ (jfr Meddelanden 

 fran Göteborgs fiskeriföreuing. IV. Telefonnätets utvidgning i Bohuslän. 

 Göteborg 1891, sid. 5), saknar derför all verklig grund (jfr Telegrafstyrel- 

 sens nedan under III införda utlatande). (Utg. anm.) 



**) Bobusläns betydelse för fiskerinäringen, sjöfarten ocb badortsväsen- 

 det är alldeles obestridlig, men raotiverar naturligen rikstelefonnätets ut- 

 sträckning 1 främsta rummet tili de delar af landskapet, som ega största be- 

 tydelsen för nämnda näringslif, d. v. s. tili Bobusläns mellersta skärgärd 

 (Bohuslänsk Fiskeritidskrift, 1891, sid. 267—269, 270-272, 288-289, 

 293 — 307. — Handlingar rörande ätgärder tili sarafärdselns förbättrande 

 inom bohuslänska skärgärden. Elfte samlingen, sid. 15 — 17, 18 — 20, 36 

 _37, 41—55). (Utg. anm.) 



