302 



afseencle ä behofvet deraf att möjliggöra införandet af ett 

 nytt System för privatbanors auläggniug funiiit uppgörandet 

 af en sädan plan vara desto mera angeläget, som, efter det 

 statens förnämsta behof at jernvägar blifvit fyldt, de hädan- 

 efter erforderliga jernvägsbyggnaderiia skulle utgöras af en 

 stör mängd ortsbanor, hvar för sig hufvudsakligen betjenande 

 särskilda landsdelars lokala behof. Alla dylika jernbanor, 

 som för närvarande äro ifrägasatta eller framdeles kunna 

 blifva föreslagua, äro naturligtvis icke af lika vigt. Det blir 

 säledes i afseende pä privatbanorna nödvändigt att klassi- 

 ficera dem under flera afdelningar. För den närmaste fram- 

 tiden kan understöd icke afses för andra an de vigtigaste. 

 Enligt riksdagens äsigt böra i första rummet upptagas de 

 banor, som afse bergsbrukets befordrande, hvilket vid stam- 

 banornas anläggande icke i nägon väsentlig mon kunnat af- 

 ses. De bergslager, som företrädesvis äro i behof af lättade 

 kommunikationer, äro otvifvelaktigt Vestmanlands, Nerikes 

 och Dalarnes. Detta länge insedda behof har framkallat en 

 mängd förslag tili jernvägsanläggningar i dessa orter. Da 

 likväl riksdagen icke funnit sig böra närmare ingä i be- 

 dömandet af banornas läge, utan eudast för frägans skynd- 

 sammare afgörande uttrycka hvad riskdagen anser för dessa 

 bergslager behöfligt och säledes angifva ungefärliga beloppet 

 af det understöd, som för berörda orters jernvägsanläggnin- 

 gar mä, kunna beviljäs, fär riksdagen här angifva dem, 

 hvilka riksdagen anser vigtigast, nemligen: 



Bana frän Frövi tili Falun med grenbana tili Insjön; 



Utiersbergsbanans förlängning tili trakten af Ludvika; 

 samt 



Bana frän Ludvika-irsikten tili Norbergs bergslag. 



Näst bergslagsbanorna torde böra ifrägakomma: 

 1:0. Köping — Hultbanans utsträckning frän Köping tili 



Norra stambanan; 

 2:0. Jernväg frän Vexiö tili Kalmar och Karlskrona; 

 3:0. Jernväg frän Nässjö tili Vestervik eller Oskarshamn; 



