﻿fatta oss kort, dels af bristande lid. ih-N tVir att ej komina 

 för långt bort från den egentliga uppgiften för detta lilla 

 meddelande. 



Såsom en liten nätt, men lemligeu hårdsmält profbit 

 på svnonvmi fö vi meddela följande historiska upplysningar 



Jimgermanniacci fromlos<t\ dertill uppmanade af ett yttrande 

 i Bota?iiska Notiser för år 1866, sid. 107 af följandeTorda- 

 lydelse: „Blyttia Mörckii bör skiljas från Endlichers genus 

 Blyttia och enligt Gottsches förslag kallas Mörckia". — Först 

 vilja vi dock utreda hvilket slägtnamn som är det äldsta och 

 på den grund bör föredragas, derefter komma vi till hvilka 

 skäl tinnes för handen att utbryta Mörckia *) från det s. k. 

 Blyttia-sl&gtet. 



Uppslaget till reda och ordning bland Lefvermossorna 

 bildar den äldre Hookers oöfverträffliga arbete: British Ju n- 

 germannice, som utkom 1816. Genom de noggranna beskrif- 

 ningarne och afbildningarne i detta verk kommo forskarne 

 på detta fält inom kort till den öfvertygelse att det gamla 

 slägtet Jungermannia Kupp. L. ej var något rent genus, utan 

 sammansatt af en mängd dylika. Så började redan Raddi 



Modena, XVIII: 1820, sönderklyfva detsamma i flera natur- 

 liga slägten och fortsattes detta hans förfarande af S. Fr. 

 Gray (A natural arrangement of british plants, P. II, 1821), 



[':.wa 



,a *kri>ättet; 



WJMk, 



taua 



n deremc 



t, vi ej afgör 





i ej vs 



irit i tiiilJ 



öfVerlemna 



' ' ;; 



" :"" 



"oLkTl 



a och Xörcl 







r antagna. 



