183 
tals, dels deraf, att, oaktadt en del dylika träsk bottenfrysa om 
vintern, fisken dock icke utdör. 
Beträffande de tvenne andra träsken, som endast genom- 
restes, — de voro Sompio och Akujärvi — kan endast nämnas, 
att de befunnos vara af enahanda beskaffenhet med det förr- 
nämnda; samma liflighet i sjelfva vattnet, samma fällning på 
bottnen. 
Att af beskaffenheten hos de nämnde trenne träsken be- 
stämma naturen af de s. k. dubbelbottniga träsken i allmänhet 
vore orätt, så mycket mera, som berättelserna om desamma icke 
i allo öfverensstämma. Följande torde dock vara det för de flesta 
gemensamt karakteristiska. De äro vanligen icke djupa — från 
9 till 4 alnar — hafva mer och mindre oklart vatten eller, med 
— andra ord, deras vatten är mer och mindre uppfylldt af dessa 
j punktlika, mikroskopiska djur 7), och bottnen består af kiselguhr, 
— d. ä., såsom bekant är, dessa smådjurs sköldar ""). Enligt hvad 
namnet antyder, borde bottnen äfven hafva håligheter, som tn- 
derjordiskt kommunicera med hvarannan. Detta är dock tills vi- 
1 dare oafgjordt. Sannolikast äro fördjupningarne endast källsprång. 
j Bottnen kan vara beväxt med vass af hvarjehanda slag, fräken, 
— för, starrarter. Deremot förekom uti de besökta träsken ingen 
j mossa. De här ifrågavarande få derföre icke förblandas med en 
d | annan art träsk, der vattnet dels betäckes af flytande mossbäd- 
d dar, gungfly, dels äfven på djupet delas af dylika mossbildningar 
(vanligen Hypnum-arter). Slutligen må äfven nämnas, alt vatt- 
y +) Vattnet bar, i och för sig, klart vattens vanliga genomskinlighet; 
3 det upptager de nämnda smådjuren och deras kroppar såsom endast sim- 
mande eller uppslammade deri. Anmärkningsvärdt är, alt det, oaktadt 
3 "den stora mängd uti densamma förmultnande djuriska ämnen, dock bibe- 
håller sin friskhet och klarhet. 
E +) Det öfversta lagret innehåller dock, enligt hvad jag förmodar, 
I mera af djuren, än blotta sköldarne. 
