59 
versållade Rutajärvi, vid hvars norra strand den oansenliga 
Leivonmäki kyrkan presenterar sig. Nämnde ås har af ryska 
topograf-officerare blifvit begagnad till stationspunkt för geo- 
detiska mätningar under de sednare åren. 
Klimatet här tyckes något afvika från det nedanom i 
dalen. Vårens ankomst samt den deraf beroende såningstiden 
skall öfverhufvudtaget infalla en vecka sednare än i dalen. 
Vintern är mycket kall och dimmig, hvilket redan visar sig 
deraf, att husväggarne och gärdsgårdsstörarne äro beklädda 
med ett ofta 11 qv. tjockt rimfrostlager. Vegetationen der- 
städes har för öfrigt intet egendomligt att framvisa, Anmär- 
kas kunde dock, att Carlina vulgaris, Trollius europeus och Bo- 
trychium matricarioides särdeles ymnigt påträffas. Ifrån den 
sig vidt utbredande åsen sänker sig landet småningom åt ve- 
ster och söder ända till Rautavesis stränder. 
Rautavesi utmärker sig genom sina djupt inskjutande vi- 
kar och trånga sund. Den mer än 2? verst djupa och trån- 
ga Kautuenpohja samt den genom ett sund liksom från den 
öfriga sjön afskiljda Leppälahti förtjena för sin natur isynner- 
het att uppmärksammas. Dessas för alla vindar skyddade, 
lugna vatten äro så fullständigt betäckta med vattenväxter, 
att man har ganska svårt att komma fram med båten. 
Utom arter af Patamogeton och Sparganium anträffas ym- 
nigt den särdeles vackra Nymphea alba var. minor samt den 
i socknen sällsynta Typha angustifolia. På de omgifvande fuk- 
tiga stränderna växa: Milium effusum, Triticum caninum, Carex 
tenella och loliacea, Iris pseudacorus, Campanula cervicaria, Pole- 
monium ceruleum, Solanum dulcamara, Ranunculus lingua, Daph- 
ne mezereum, AÅspidium cristatum och Botrychium lunaria. För 
öfrigt må om nämnda sjö tilläggas, att dess eljest så vackra 
stränder förlorat i utseende genom en år 1855 utförd sjöfällning, 
hvarvid vinsten utgjordes af några ofruktbara tillandningar, 
