44 
Listera ovata R. auricomus) Spirea ulmaria 
Gymnadenia conopsea olrntelle NK Rs viviparunm 
Orchis maculata Trifolium pratense Chrysanthemum 
Centaurea phrygia Alchemilla Briganis (Trifol. spadic.) 
Cirsium heteroph. FAL major umex acetosa 
Trollius europeus Bh. m Vicia cracca. 
Tribheri a arvensis 
Af anmärkningsvärdare arter anträffas Selaginella spi- 
nulosa teml. allm.; Thalictrum flavum, Polygala amara (st. 
äfven ymnig), Polygonum bistorta och Hierac. Blyttii fler- 
städes, samt mer eller mindre sälls.: Linum catharticum, 
Saussurea alpina (Selki), Cypripedium calceolus (Selki), Hie- 
rac. decolorans, H. cerocatum och Pinguicula vulgaris (Selkij. 
Dessutom åtskilliga andra med fältbackar eller lundar ger 
mensamma arter. 
Af de öfriga, på fuktiga — våta eller sanka ställen före- 
kommande ängarna, kan man särskilja trenne hufvudformer: 
egentl. s. k. fuktiga, våta (kärr) och gungflyartade ängar 
samt en mängd af dem bildade kombinationer. Både till 
antal och utsträckning äro de fuktiga mest framstående och 
visa sig ej allenast på jemna marker, utan jemväl ofta på 
sluttningar. Af buskar förekomma på dem i mängd Salices 
(S. cinerea, S. aurita, S. phylicifolia, S. nigricans) och ej 
sällan Rosa karelica. Mossvegetationen är mindre framstå- 
ende och utgöres af några Hypna (H. exannulatum, H. nitens, 
i. Blandowi, ete.), Aulacomnion palustre, Maia och några 
Sphagna (spars.). Gräsvegetationen bildas hufvudsakligen af 
följande arter: Carex canescens, C. vulgaris, C. flava, Cala- 
magrostis stricta, Agrostis canina och Juncus filiformis, hvilka 
antingen enhvar för sig bekläda större eller mindre fläckar, 
eller ock uppträda i blandning sinsemellan eller med andra 
arter; af dessa äro och allm. delvis ymniga: Nardus, Aira ce- 
spitosa, Carex dioica, C. irrigua, C. ceespitosa (fl.), Eriophorum 
angustifolium, E. latifolium (sluttningar), E. alpinum; ganska 
