68 
då ofta täta; de öfriga begagnas till ängar, i hvilket fall 
träden stå glesare och äro nedtill afqvistade. Gräsvegeta- | 
tionen är här ofta riklig och bildas af Anthoxanthum odora- 
tum, Calamagrostis sylvatica, C. epigejos, Agrostis vulgaris, 
något Aira cceespitosa, m. fl. samt (helst i granskap af åkrar) 
allm. Triticum repens och Dactylis glomerata. På jemna ställen - 
herska gräsen nästan uteslutande, men på sluttningar visa 
sig rikligen äfven örter, som representeras af några vanliga 
fältbacksarter, ss. Trichera arvensis, Centaurea jacea m. fl. 
äfvensom allm. Campanula rapunculoides (ofta äfven i stor 
ymnighet) och Aconitum septentrionale (vanligen mer spar | 
samt, men också stundom i mängd). Ofta är vegetationen 
lundartad. - Dylika ängar intaga, isynnerhet kring Schungu 
och Tolvoja, vidsträckta arealer; vesterut upphöra de till stor 
del. Utom dessa alskogar, anträffas talrikt äfven vanliga ängar, 
som mest intaga låga, jemna marker och till sin natur öfver- | 
hufvud äro fuktiga eller gungflyartade samt äga samma ve 
getation som likbeskaffade ängar på fasta landet. Försump- 
ningarne synas till större blifvit delen förvandlade till ängar. 
Af öfriga ståndorter finnas kring byarne talrikt fältbackar med - 
ymnig Trichera arvensis, Centaurea jacea, C. phrygia och ; 
allm. Galium boreale jemte de på dylika lokaler vanligen 
förekommande arterna, med undantag af Leontodon hispidus, | 
som endast sällsynt anträffas. Äfven torra fält eller backar 
äro allmänna, men förete intet anmärkningsvärdt!). De 
långa, smala vikarne och likabeskaffade sjöarne besitta till 
större delen mjuk och gytjig botten samt en ymmnig vegetar 
tion, förnämligast af samma arter, som allaredan blifvit upp” 
räknade-för sjöarne. Vid-stränderna anträffas 'derjemte ett 
par anmärkningsvärda arter: Rumex maritimus. (på sanka 
1) Kring Schungu förekommer likväl på dem allmänt Linum cathar- 
tHcum. . 
