74 
NV 
lands (jemte Skandinaviens) naturhistoriska gräns i öster. Till 
en början vill jag emellertid i korthet antyda de principer, 
hvilka synas mig böra följas vid afgörandet af dessa frågor. 
Då man i floristiskt eller allmänt naturhistoriskt hän- 
seende velat räkna Onega-Karelen som en provins till Fin- 
land, har man helt och hållet frånsett politiska förhållan- 
den och uteslutande hållit sig till de bestämningar, som gälla 
för s. k. naturliga områden och gränser. I motsats till sist- 
nämnda stå de politiska gebitena och råerna. De förra grun- 
da sig omedelbart på naturförhållanden och äro mer eller - 
mindre stabila; de senare åter äro ej direkt framgångna ur: 
de vilkor, naturen sjelf erbjuder, utan närmast betingade af 
menniskans för henne mer eller mindre godtyckliga åtgärder 
samt, ss. erfarenheten visar, ständiga förändringar underka- = 
stade. Till uppkomstsättet äro de politiska områdena i och 
för sig sålunda alldeles tillfälliga för naturen och med hän- 
syn till sin inverkan på henne ej sällan äfven betydelselösa, 
samt ofta bildade af de mest heterogena elementer. Härmed 
vare likväl ej sagdt att naturen aldrig skulle stå i öfverens- 
stämmelse med, eller röna inflytaade af de politiska deter- 
minationerna; tvärtom spela de ej sällan direkt eller indirekt 
en vigtig rol. Enhvar känner odlingens stora inflytande på 
naturen samt särskildt på vegetationen och det händer ofta 
att de politiska områdena just framkalla inom sig särskilda 
former eller stadier af kultur, eller sammanfalla med dylika 
eller ock med naturliga områden. I sådant fall ingå de som 
faktorer för begrundande af naturliga gebit och förtjena då 
i likhet med öfriga vilkor att uppmärksammas. 
Lika omväxlande som naturförhållandena, kunna äfven 
de på dem grundade områdena vara. Hvarje sådan enhet 
ARN sig antingéllj genom skarpt markerade yttre grän 
ser (geog; råden), eller äger den en eller flere ge" 
q 
(6 
| 
