30 
terade, hvarför den egnar sig ej mindre att gifva en bild af 
mellersta Finlands vegetation, utan äfven angifva de förändrin- = 
gar, densamma normalt undergår från vester mot öster, Här | 
möter man vidare äfven några af de lokala afvikelserna, somi 
landet förekomma, äfvensom öfverhufvud enahanda lokalför- 
hållanden, som i allmänhet karakterisera Onega-Karelen; isyn- | 
nerhet vissa trakter i norra Karelen påminna starkt om sist- 
nämnda land i afseende å konfigurationen; äfven dess kul- 
turförhållanden finna här motsvarighet. De grekiska trosbe- 
kännarena i norra Karelen (i Korpiselkä, Ruskiala, Suistamo) - 
visa i seder och lefnadssätt den största likhet med sina frän- - 
der österut och äfven längre in i Finland återfinnas hufvud- 
dragen af Onega-Karelens kulturförhållanden. De mest be- 
tydande afvikelser, som förefinnas mellan ifrågavarande om- | 
råden, bero på jordmånens större bördighet och kalkhalt. - 
I norra Karelen torde dock återfinnas mångenstädes NK 
tade förhållanden äfven härutinnan. å 
Då jemförelser mellan områden anställas i afseende å | 
vegetationen, plägar detta ske sålunda, att man utan vidare 
uppräknar de arter (slägten, m. m.), hvilka finnas i ett, men 
saknas inom ett annat territorium; möjligen angifves derjemle i 
deras olika utbredningsförhållanden. Områden gifvas äfven | 
der hela skilnaden besticker sig i när- eller frånvaron al 
flere eller färre arter. Men det kan äfven hända, att, trots - 
ringa skilnad i artantal och utbredning (enligt det vanligen | 
begagnade sättet för dess angifvande) trakter sinsemellan 
kunna differera, eller tvärtom. Isynnerhet är artantalet 
ofta betydelselöst och beror ej sällan på sällsynta arter, 5; 
hvilka af exkurrenter lätt förbigås. Och öfverhufvud kan 
man säga att olikheterna enligt detta förfarande endast ofull- 
ständigt återgifvas, liksom också en bristfällig kännedom af 
vegetationen på en ort ernås enligt det brukliga sättet att i 
