EUS 
TA AE RÄDS rna dt a NRA RA ön a ÅA RR na arna > nn 
85 
Med fästadt åfseende å våra förhållanden Kar här ofvan 
gjorts några antydningar beträffande ståndorterna och de ka- 
rakterer, som från dem kunna hemtas för särskiljande af om- 
råden. I sammanhang härmed vill jag, beträffände de en- 
skilda arternas betydelse i omförmäldt hänseende, tillägga 
några ord. Af det sagda framgår att alla arter ej kunna 
äga samma värde som kännetecken för ett område. Ju al- 
männare och ymnigare en art förekommer och ju större in- 
flytande den.i öfrigt utöfvar, desto större betydelse måste 
den tillerkännas. Både i ena och andra afseendet intäga 
våra skogbildande trädslag första rummet. De koöonsti- 
tuera ej allenast särskilda ståndorter, utan utöfva äfven sär- 
skildt inflytande på klimat, m. m. samt ingå såsom de för- 
nämsta faktorer för bestämmande af trakternas fysiognomi. 
Trädslagen äro dessutom värda att särskildt uppmärksammas, 
emedan de mer än andrå växter äro utsatta för alla luftens 
vexlande verkningar och således trognast bör återgifva kli- 
matförhållandena. Näst trädslagen förtjena de förnämsta stånd 
ortsväxterna att beaktas, synnerligen de arter, som karåk- 
terisera de allmännaste lokalerna och sällskapligt uppträda; 
hit höra flere gräs och örter sämt mossor och några lafvar, 
en och annan buske samt framför allt många Ericineer, ss. 
arter af slägtena Vaccinium, Ledum, Calluna och Andromeda. 
Ofta kan, isynnerhet ett mindre, område afvika från ett annat 
genom vissa egendomliga fysiska vilkor, ss. särskild beskaf- 
fenhet i jordmån, i hvilket fall äfven den häraf betingade vege- 
taätionen bör anses karakteristisk för detsamma. Sa i allmän- 
ma de arter, 
förekomma 
sämt å andra sidan af ju speciellare lokalförhållanden deras 
uppträdande är betingadt dess mindre värde kän man åsätta 
dem. Till de minst vigtiga företeelser i detta afseende kan 
