262 
från Kilpisjärvi. Under resan gjordes korta uppehåll i Ke- 
lottijärvi och Wittanki. I Kilpisjärvi- -trakten vistades vi till 
den 18, då en hastig utflykt öfver norrska fjellryggen till 
; IL ngenfjorden gjordes ?) och hvarifrån vi den 21 återvände 
såg h exkurrerade ytterligare till den 28 vid Kilpisjärvi, då vi 
begåfvo oss på väg hemåt, hvarunder endast Naimakka-trak- 
ten undersöktes och insamling af vattenvexter i elfven och 
tillstötande sjöar verkstäldes. 
Sedan man lemnat Kareswantos enformiga moar och 
ödsliga mossar samt efter tillryggaläggandet af de forsar, 
som ofvanom Maunu by vidtaga, uppnått Kelottijärvi, synes 
tallen icke mera. Man befinner sig nu i den egentliga 
björkregionen, ehuru myckenheten af enstaka fjäll förorsa- 
kar, att en stor del af arealen, isynnerhet från Naimakka 
uppåt, tillhör fjällregionen. Vid sistberörde ställe uppdrager 
äfven Wahlenberg gränsen mellan björk- och fjällregionerna. 
Björken förekommer dock längs hela elfstranden och andra 
lägre ställen upp till Kilpisjärvi och ännu omkr. 1/2 mil 
högre, samt anträffas flerstädes vid norra och mnordvestra 
ändan af nämnde sjö särdeles vacker. Inom denna region 
uppträder annars björken på alla såkallade växtliga marker, 
ofta bildande på bördigare och skyddade ställen friska lun- 
dar med rik fanerogam-vegetation af Geranium sylväticum, 
Trollius, Viola biflora, Carex cespitosa, Alchemilla vulgaris, 
Luzula parviflora, L. pilosa, Rubus arcticus, Solidayo, Ve 
ronica longifolia, Saussurea alpina, Bartsia, Epilobium an- 
gustifolium, Cirsium heterophyllum, Anthoxanthum, Myosotis 
sylvatica, Polemonium campanulatum, Vahlodea atropurpured, 
") Af växter, som under denna färd påträffades må här omnämnas 
Cameorchis alpina, som Palmén och Sahlberg öfverkominö på sjelfva fjäll 
ryggen samt Braya alpina, som af mig insamlades under Allipahta, ett 
berg, beläget 2 mil i nordvestlig riktning från Kilpisjärvi, 
