278 
i sistberörde regioner visar olikheter hufvudsakligast endast 
genom de arter, som vegetera på granar, skola de dock här 
nedan särskildt upptagas och behandlas redan af den orsak 
att de höra till olika geogr. områden; i hvarje händelse kan 
det dessutom alltid vara af vigt att ega kännedom om huru 
vegetationen i hvarje trakt och region, om den ock är 
föga utmärkt, gestaltar sig. Till björkregionen har räknats 
alla de orter, hvarest björken förekommer manshög och der- 
öfver, sålunda äfven alla lägre belägna ställen ända till Kil- 
pisjärvi jemte stränderna af nämnde sjö. 
De mest i ögonen fallande olikheterna mellan de fyra 
regionerna framkallas af de skogbildande trädslagens upp- 
trädande. Man kan derför i afseende å kryptogam-floran 
redan på förhand sluta att de ansenligaste skiljaktigheterna 
skola visa sig med de arter, hvilkas förekomst är beroende 
af dessa faktorer. Vid efterföljande jemförelse skola vi der- 
för utgå från de arter, som vegetera på träd- (och busk-) 
stammar, ved, o. d. I granregionen anträffas här 5 arter 
mossor (2 allm. och 3 sälls.) och 81 arter lafvar, af hvilka 
30 allm., 13 spridda och 38 sälls. Af anförda växter äro 
försvunna i tallregionen 2 sälls. mossor, 2 allm., 2 spridda 
och 16 sälls. lafvar, mest af sådana arter, som här förekomma 
på granar (Calicium disseminatum, Trachylia tympanella, 
Alectoria sarmentosa m. fl.); dessutom visa sig af allm. arter 
3 och af spridda 2 sparsammare än i granregionen. Deremot 
har i tallregionen anträffats 6 nya sälls. arter (1 mossa och 
5 lafvar), hvilka sannolikt dock ej heller saknas mer söderut. 
I björkregionen återstå 2 sälls. mossor och 38 lafvar (12 
allm., 4 spridda och 22 sälls.); af barrskogsregionens allm. 
lafarter ha 18 upphört eller blifvit sällsyntare, utan att någon 
ny dylik kommit i stället; största delen af de spridda och 
sälls. äro försvunna eller ha blifvit sparsammare och ersats 
