282 
nigare eller allmännare; af de i barrskogsregionen spridda 
arterna torde 1 (Stereocaulon tomentosum) ej mer förekomma 
här och af de sälls. ha 8 ej anträffats, men ersats af 6 nya 
arter (Pertusarie deribl.) hvarförutom några bli allmännare. 
Ännu större bli förändringarne då man inträder i fjällregio- 
nen; många allm. och ännu flere sälls. mossor äro försvunna 
och ersatta af 7 säll. arter (Polytr. hyperboreum, Dicranum 
Starkii, Catharinea hercynica etc.); antalet allmänna lafvar 
är här det största (34); af barrskogsregionens allm. arter 
saknas 4 (3 Cladonia-arter och Lecidea uliginosa) och 8 
(mest Cladonicw) blifva sparsammare; åtskilliga derstädes 
spridda eller sälls. arter ha åter blifvit allmänna, ss. Alectoria 
ochroleuca, Parmelia lanata, flere Lecidew, eller eljest ökats 
(Pertusarice, Lecidea rhexoblephara 0. s. v.); beträffande 
slutligen de sälls. arterna, så äro 9 (deribl. 4 Cladonia-arter) 
försvunna och 18 nya i stället (mest smärre arter, ss. Leca- 
nora oculata, Lecidea Diapensice, L.epiphea, L. Berengeriana); 
12 af dem torde dock ej saknas i skogsregionen. 
Mossvegetationen på sumpmarker och andra våta ställen 
bildas i granregionen af 33 allm., 15 spridda och 43 sälls. 
eller inalles 91 arter; de allm. och spridda arterna äro I 
det närmaste på enahanda sätt fördelade äfven i tallregio- 
nen, men 10 sälls. arter, deribl. Hypn. delicatulum och H. 
aduncum anmärkningsvärdare, gå ej utöfver granregionen, 
som åter saknar 8 sälls. (Conostomum) i tallregionen före- 
kommande. Ganska betydande olikheter på ifrågavarande 
lokaler finner man i björkregionen; flere i de föregående 
sälls. eller alls icke förekommande arter bli här g. allmänna 
(Meesea uliginosa, Dissodon, Dicran. elongatum, Weissia acuta); 
några allm. arter torde bli ymnigare (Hypn. revolvens, Sphagn- 
Lindbergii, Sph. insulosum) och andra sparsammare (Hyp”- 
stramineum, FH. scorpioides, Sphagn. cymb., Sph. acutifol.) 
