285 
Med det förhandenvarande materialet har ett mer om- 
fattande särskiljande och en noggrannare begränsning af 
ståndorterna ej kunnat utföras. Ej heller har det varit möj- 
ligt att närmare framhålla hvilka faktorer medverkat till de 
: framhållna skiljaktigheterna mellan de olika regionerna. En 
stor del af dessa olikheter bero synbarligen icke direkt på de 
regionala vilkoren, d. v. s. i främsta rummet klimatet, utan 
på särskilda mer eller mindre lokala omständigheter. Så t. 
ex. åstadkommer fattigdomen på berg och bergarter i barr- 
skogsregionen, att många arter, som i skogsregionen högre 
upp förekomma, här saknas; de för vindar exponerade plat- 
serna i fjällregionen bidraga i ansenlig grad till den ymniga 
förekomsten af många kryptogamer, isynnerhet lafvar; till 
följd af sitt läge omedelbart under fjällbranterna riktas öfra 
björkregionen med flere arter, hvaremot många vid barrträ- 
den bundna former saknas, o.s.v. I allmänhet kan sägas att, 
då i skogsregionen de sydligare eller lägre trakterna jem- 
föras med de nordligare eller högre öfver hafvet belägna, 
differenserna öfverhufvud äro negativa, d. v. s. att arterna 
småningom upphöra, utan att i samma grad ersättas af nya. 
Mellan gran- och tallregionerna äro skiljaktigheterne, hvad 
förhandenvarande växter beträffa, obetydliga; uti den förra 
upphöra utom de granbebyggande arterna blott några säll- 
synta former; egendomligheterna i tallregionen visa sig en- 
dast uti några få arters ymnigare förekomst eller allmännare 
utbredning; de här anträffade nya arterna äro af ingen vigt 
och torde till största delen äfven återfinnas i granregionen. 
Mer betydande afvikelser möter man i björkregionen; jemte 
det många sydligare arter upphört eller blifvit sparsammare, 
träffas andra åter här rikligare och flere för barrskogsregio- 
nen nya komma till och detta ju mer man närmar sig Kil- 
Pisjärvi. Men uti fjällregionen inträda förändringar, med : 
