﻿BIHANG 
  TILL 
  K. 
  SV. 
  VET.-AKAD. 
  HANDL. 
  BAND 
  26. 
  AFD. 
  III. 
  N:0 
  3. 
  9 
  

  

  hvarpå 
  de 
  förekomma, 
  i 
  allmänhet 
  omnämnas 
  i 
  den 
  speciella 
  

   förteckning, 
  som 
  i 
  det 
  följande 
  bifogas. 
  Äfven 
  från 
  en 
  annan 
  

   synpunkt 
  sedt 
  kan 
  det 
  vara 
  öfverflödigt, 
  ty 
  Dalsland 
  öfver- 
  

   ensstämmer, 
  då 
  vi 
  taga 
  hänsyn 
  till 
  dess 
  lafvegetation, 
  i 
  det 
  

   stora 
  hela 
  nästan 
  fullkomligt 
  med 
  andra 
  trakter 
  i 
  vårt 
  land, 
  

   hvilka 
  äro 
  jämförliga 
  med 
  Dalsland 
  i 
  fråga 
  om 
  klimat, 
  höjd 
  

   öfver 
  hafvet, 
  breddgrader 
  o. 
  s. 
  v. 
  

  

  Endast 
  ett 
  enda 
  undantag 
  vilja 
  vi 
  göra. 
  Det 
  gäller 
  

   boken 
  (Fagus 
  silvatica), 
  hvilken 
  växer 
  vild 
  vid 
  Vågsäter 
  i 
  

   Valbo-Ryr. 
  »Detta 
  ställe 
  är 
  bokens 
  nordligaste 
  station 
  i 
  

   Sverige», 
  säger 
  L. 
  M. 
  Larsson.^ 
  Och 
  då 
  detta 
  är 
  fallet, 
  kan 
  

   det 
  vara 
  på 
  sin 
  plats 
  att 
  just 
  här 
  nämna 
  några 
  ord 
  om 
  laf- 
  

   vegetationen 
  på 
  ifrågavarande 
  träd, 
  som 
  växer 
  i 
  barrskogen 
  

   några 
  kilometer 
  söder 
  om 
  Vågsäters 
  gård.^ 
  Ar 
  1895 
  fanns 
  

   det 
  därstädes 
  ett 
  rätt 
  stort 
  antal 
  bokar. 
  

  

  Lafvegetationen 
  på 
  bokarna 
  var 
  synnerligen 
  rik, 
  och 
  den 
  

   skulle 
  utan 
  tvifvel 
  varit 
  det 
  i 
  ännu 
  högre 
  grad, 
  om 
  solljuset 
  

   haft 
  bättre 
  tillträde. 
  Men 
  dels 
  hindras 
  detta 
  af 
  bokarna 
  

   själfva, 
  som 
  genom 
  sina 
  täta 
  kronor 
  åstadkomma 
  en 
  ypperlig 
  

   skugga, 
  dels 
  i 
  icke 
  ringa 
  grad 
  af 
  barrskogen, 
  hvari 
  bokarna 
  

   äro 
  inbäddade. 
  Åtskilliga 
  björkar 
  samt 
  en 
  och 
  annan 
  ek 
  och 
  

   rönn 
  växte 
  också 
  på 
  platsen. 
  För 
  att 
  i 
  någon 
  mån 
  styrka 
  

   det 
  sagda, 
  kan 
  det 
  här 
  förtjäna 
  att 
  omnämnas, 
  att 
  endast 
  på 
  

   en 
  enda 
  bok, 
  som 
  växte 
  på 
  ett 
  mera 
  öppet 
  ställe, 
  förekom 
  

   ytterst 
  sparsamt 
  Pyrenula 
  nitida. 
  

  

  Flera 
  bokar 
  voro 
  ansenligt 
  stora 
  och 
  ärevördiga, 
  och 
  för 
  

   att 
  få 
  veta 
  deras 
  omkrets 
  mätte 
  jag 
  femton 
  bland 
  de 
  allra 
  

   största. 
  Måttet 
  togs 
  en 
  half 
  meter 
  öfver 
  marken. 
  Det 
  gröfsta 
  

   trädet 
  befanns 
  då 
  ha 
  en 
  tjocklek 
  af 
  2,59 
  meter 
  och 
  det 
  till 
  

   tjockleken 
  minsta 
  1,68 
  meter. 
  Många 
  af 
  de 
  äldre 
  träden 
  hade 
  

   stammarna 
  klädda 
  rätt 
  högt 
  upp 
  med 
  olika 
  arter 
  af 
  mossor, 
  

   t. 
  ex. 
  Hypnum 
  loreum, 
  proUferum, 
  striatum 
  och 
  piliferum, 
  

   Isothecium 
  myuriun, 
  Stereodon 
  cupressiformis, 
  JVeckera 
  jjemiata, 
  

   liadula 
  coinplanata, 
  Amhlystegium 
  aduncum 
  och 
  AntitricMa 
  

   curtipendula, 
  och 
  då 
  de, 
  som 
  det 
  tycktes, 
  ej 
  vågade 
  sig 
  högre 
  

   upp, 
  tog 
  ofta 
  Loharia 
  pulmonaria 
  vid. 
  Den 
  sistnämnda 
  arten. 
  

  

  ^ 
  Flora 
  öfver 
  Vermland 
  och 
  Dal 
  af 
  L. 
  M. 
  Larsson. 
  Karlstad 
  1859. 
  

  

  Östlig 
  longitud 
  

  

  Vågsäters 
  egendom 
  ,,+L„j^. 
  

  

  ■ 
  TI 
  1 
  i. 
  Tr 
  11. 
  latitud: 
  fråuFerro: 
  från 
  Paris: 
  från 
  Greenwich 
  : 
  

  

  1 
  Kyrs 
  socken 
  och 
  Valbo 
  

  

  härad 
  ligger 
  på 
  58=28' 
  29=27' 
  9° 
  27' 
  11=47' 
  

  

  