XXII 



som Program ved Universitetets Reformationsfest j vil dog en Oversigt over 

 dens Iiidliold lier ikke være overflodig. 



Forfatteren gjorde i en Indledning opmærksom paa, hvor langt vore 

 geograpbiske Læreboger ere fra, at give et naturtroe Billede af Jordkloden. 

 Da man i disse Læreboger folger de politiske Inddelinger, saa bliver Me- 

 get, som i Naturen selv er forenet adsplittet, f. Ex Alperne afhandlet un- 

 der mange Lande , og omvendt hoist forskjellige Egne forenede f. Ex. 

 Nova Semla og Crim, Sjelland og Grönland. Der tages derhos altfor lidet 

 Hensyn til Naturforholdene, medens de statistiske og politiske behandles 

 med L^'dförlighed. De Haandboger, som bære Navn af jîhysiske Geogra- 

 l^hier, indeholde kun de almindelige Hovedsætninger men ingen Anvendelse 

 af samme paa Jordklodens Dele efter en paa Naturforholdene grundet Ind- 

 deling. Det er en væsentlig Mangel i de geographiske Læreboger at man 

 ikke anvender den sammenlignende Methode, der i andre Naturvidenskabens 

 Grene har været af saa gavnlig Indflydelse ; og ligeledes at man ikke betrag- 

 ter Naturforholdene i deres indbjrdes Sammenhæng. 



Hvad de 3 sammenlignede Biergmasser angaaer, saa gjorde Forf, især 

 opmærksom paa folgende. Skandinaviens Biergsystem ligger paa en bety- 

 delig höiere Brede, men indbefatter tillige langt lleere Bredegrader end Al- 

 pei'ne og Pyrenæerne ; det er meget nieere underkastet Havets Indflydelse 

 end disse, og i horizontal Udstrækning er det det störste, Pyrenæerne dei*- 

 imod det mindste j Alpernes og Pyrenæernes Retning nærmer sig mere til 

 Æquators, Skandinaviens Biergsystems til Meridianernes Retning. I Hen- 

 seende til Hoiden over Havet, overgaae Alperne de andre to Systemer, og 

 af disse Pja-enæerne Skandinavien. De hoieste Toppe ere i Alperne 14-15000 

 Fod, i Pyrenæerne 10-11000, i Skandinavien 7-8000. Middelhöiden i den 

 lioieste Deel af Alperne 10-12000, i Pyrenæerne 7-8000, i Skandinavien 

 4-5000. Endiiu större bliver Forskjellen, naar Hoiden betragtes i Forhold 

 til Udstrækningen j thi Skandinaviens, som er det laveste, er tillige det meest 

 udstrakte , og Pyrenæernes relative Hoide overgaae Alpernes. I Alperne 

 ere Passerne, forholdsviis til Middelhöiden og de hoieste Toppe, lavere end 

 i de to andre Biergmasser. I Skandinavien er der en meget stor Forskiel 

 mellem de to Sider af Biergmassen ; den ostlige Side er jevnt hældende 

 den vestlige brat; mindre Forskjel frembyde de tvende Sider af Alper og 

 Pyrenæer : dog er i begge Sydsiden steilere. I Skandinavien er den Over- 



