XXVI 



Selskabs Opmuntring fremkom da et andet ArLeide, hvis Indhold 1 det Hele 

 stemmer meget vel med det lier foretagne, men hvori de sammentrykkende 

 Kræfters Indllj^delse joaa det Kar , hvori Sammentrykningen iagttages, he- 

 regnes paa en Maade, som Ö. ikke holder for antagelig. Forfatterne af 

 det franske Priisskrift, CoUadon og Sturm have nemlig i deres Forso'g an- 

 taget det Væsentlige i Ö's Fremgangsmaade, hvorved det til Undersögelsen 

 "bestemte Vand er indsluttet i en Flaske med haarrörformig Hals, der ned- 

 sænkes i Vand , paa hvilket Trykket saaledes udoves, at ikke Blot Flaskens 

 Inderside, men ogsaa dens Yderside modtager Trykket. Ved Bedo'mmel- 

 sen af Forsögene har Ö antaget at den Forandring dette Sammenstod af 

 udvortes og indvortes Tryk frembringer ^ er saa ringe at den ikke kommer 

 mærkeligt i Betragtning; hvorimod Colladon og Sturm mene at Flaskens 

 Rumfang ved disse Tjyk meget mærkeligt formindskes, saa at Vædskens 

 Sammentrykning er mæikcligt större end den i Forsöget synes. De troe 

 ved deres Forsog, at have beviist, at Længden af en Glasstang foröges 

 ved en Kraft, der kunde holde Ligevægt mod Atmosphærens Tryk, om- 

 trent 1,1 Milliondeel, og at Flaskens Rumfang ved et Tryk af een Atmos- 

 phære formindskes 3X 1,1 = 3,3 Milliondeel. Ved en Varmegrad, hvor 

 Vandet synes at sammentrykkes 48 Milliondeel ved een Atmosphæres Kraft, 

 skulde det da lide en virkelig Sammentrykning zm 48 -j- 3,3 ^Ii: 51,3 

 Milliondele. Denne formeente Berigtigelse erholder en forlioldsviis meget 

 stor Indflydelse j)aa Bedommelscn af Forsögene over de mindre sammen- 

 trykkelige Vædskerj især gjelder dette om Forsögene med Qviksolvet. Saa- 

 vel Ö. som de to fremmede Physikere havde faact Qviksölvets Sammen- 

 ti'ykning ved een Atmosphære HZ: 1| Milliondele, i det mindste afvige 

 ikke Udfaldene af deres Forsog mere end ^3 af en Milliondeel fra hinan- 

 den. Den foreslagne Berigtigelse vilde derimod give Qviksölvets Sammen- 

 trykning ■ 523 Milliondeel. Uagtet det kunde synes at denne Sag let- 

 test lod sig afgjöre mathematisk, er det dog ikke saa. Mathematikens An- 

 vendelse paa Naturgjenstande har kun for saavidt nogen Sikkerhed, som 

 man er vis paa slet intet at have overseet i disses Betragtning, hvorom man 

 meget ofte ikke ret overbeviises , forend Forsöget liar bekræftet Fornuft- 

 slutningerne. Ö. foretrak derfor den expérimentale Vei. Dersom en Fla- 

 ske af Glas under de angivne Omstændigheder skulde formindske sit Rum- 

 fang 3,3 Milliondele ved een Atniospliæres Tryk, fordi en Glasstang for- 



