. XXVII 



liungede sig 1,1 Milliondeel ved Trækningen af en, til dette Tryk, sva- 

 rende Kraft saa niaatte en Blyflaske, under lige Betingelser sammentrække 

 sig 61,44 Aliiliondele , fordi dets Udtrækkeliglicd , ved lige Vægt, er 

 20,48 Milliondele. Men Forsöget viiste det Modsatte j naar Vandet sammen- 

 tryktes i en Blyflaske, hvis Munding var fojsynet med et Glasror, sank 

 Vandet i Roret lidt mere deri, end om Flasken Lavde været af Glas, iste- 

 det for at det Modsatte efter de to fremmede Experimentatorers Slutnings- 

 niaade skulde skeet. -I den Overbeviisning , at Forsög over tvivlsomme 

 Gjenstande bor saa meget muligt gjcntagcs under forandrede Betingelser, 

 gjentog Lan Forsögcne med Flasker af Tin og af Messing, der begge liave 

 slörre Sannncntrykkeligbed end Glasset, skjöndt mindre end Blyet. Alle 

 disse Forsög gave overeensstemmende Udfald. Nylig bar den beromte Ma- 

 thematiker Poisson sögt at viise at Forandringen i Flaskens Rumlang ikke 

 bor beregnes , som det er skeet af Colladon og Sturm , men at man kun 

 bor regne Forandringen halv saa stor.; men selv denne Beregning, der hid- 

 rorer fra en saa stor Mathematiker, afgjör endnu ikke en Sag, hvori maa- 

 skee Omstændigheder, der Iiidindtil ikke ere tagne i Betragtning, kunne 

 have Indflydelse. 



Den historiske Classe. 



Hs. liv. Biskop MUnter , Storkors af Dannebrogen , har i en Sel- 

 skabet forelagt Afliandling om en Votiv Gemme med en Æskulapisk Slange 

 beskrevet en skaaren Steen i Fir. Major uon Sommers Samling i hvilken 

 en Slange er indgraven som holder et Drikkekar i Munden, med Omskrift: 

 EX VISV. Denne Gemme hentyder paa en for mirakulos holden Helbre- 

 delse af en Syg, bevirket ved Incubation eller Tcmpelsovn, i hvilken Gud- 

 donnnen troedes at aabenbare for den Syge det Lægemiddel, hvorved han 

 skulde helbredes. Iler forestilles Æskulap under Skikkelse af en Slange , 

 hvilken, som helligt Tempeldyr, saaes jevnlig i hans Templer. Men at 

 denne Slange foi^estiller Guden selv, sees af Prydelsen paa dens Hoved, 

 som ikke lindes i Naturen, men er Tegn paa dens dæmoniske Natur. Lig- 

 2iende Inskrivter, som den der sees paa Stenen, findes temmelig ofte. Da 

 den er paa Latin , var det formodentlig et latinsk Æskulaptempel , i hvilket 

 Curen var skeet, maaskee selv det beromte paa Insula Tiherina i Rom. 

 Tiden, naar den blev skaaren, lader sig vel ikke bestemme med Vished 



(4*) 



