39 



cUnaia, lateri infimo iuhi adnata, calyce duplo longiora; later alia 

 intermediis parum hreviora, prop e basin exserentia processum subu- 

 latum, recwpum y i-'illosum. Antlieræ reniformes , compressée. Ger- 

 inen quadripartitu?n, minimum, ^ly\u.s ß li for mis , staininibus pa- 

 rum longior, declinatus , persus apicem parum refractus. Stigma biß- 

 dum : laciniis subœqualibus acuiis. Calyx labiis connipentibus clau- 

 sus. Semiiia quatuor sjibi-otunda , parva. Th. 

 Negerne bruge i deres fleeste Sygdomme forskiellige Ba- 

 de; de fleeste af disse ere forbundne med Felis og virke blot 

 ved en overtroisk Tiltroe ; men nogle og deriblandt nærværen- 

 de Plante virker ved virkelige aromatiske Bestanddele. Den 

 vigtigste Brug af denne Plante er i en ondartet Galdefeber for- 

 bunden med Guulsoet, som er meget herskende ved Rio Volta 

 efter Flodens Oversvommelse. Man bruger i Almindelighed det 

 lunkne Afkog, baade til at drikke og bade sig med 4 Gange 

 om Dagen. Paa samme Maade bruges den i almindelig Guul- 

 soet (Ati-Odoi.) I pludselig Raserie eller Besvimelse uden fore- 

 gaaende Sygdom drypper man den udpressede Saft i Næsen , 

 Oinene og Munden for at fordrive den Sirsa (Gieufærd) som 

 menes at have angrebet den Syge. Gammel Beenskade og stærkt 

 vædskende Udslet eller det saakaldte salte Flod har jeg heldi- 

 gQYL læget ved udvortes Brug af et Afkog af den umodne Frugt 

 af Hibiscus esculentus og denne Plante i Forbindelse med ind- 

 vortes rensende Midler. 2h. 



2. O. TiiONNiNGii; foliis lanceolatis serratis acutiuscu- 

 lis subtus pubescentibus , verticillis axillaribus, staminibus 

 edentulis, caule tereti villoso. S. 



Hist og herj blomstrer i Juni. 



