1(53 



Cœsulia radicans Wild.: er sikkert samme Plante, men 

 den bor danne en egen Slægt paa Grund af det fiirbladede fæl- 

 les Bæger, det eenbladet klovede egne Bæger, og især fordi 

 den har Tvekiönsblomster i Skiven, Hunblomster i Randen. Om 

 Beauvois Plante horer hertil er mere tvivlsomt, da især Beskri- 

 velsen afviger betydeligt. Da Slægten TValilenhergia Schrader 

 nok bor henfores under Campanula ^ som ogsaa Sprengel har 

 antaget i sit Systema ; saa har jeg paa nye opkaldt den berömte 

 svenske Botaniker Wahlenberg , Prof. i Upsal. S. 



Den ligner ved forste Öiekast en Spermacoce. Th. 



225, E C L I P T A. 



1. E. Punctata j caule erecto punclis et pilis albidis 

 scabro, foliislanceolatissessilibus strigilloso-scabris subserratis. S. 



Eclipta punctata; caule erecto scabro punctato, foliis lan- 

 ceolatis sessilibus serratis. Wild. sp. pi. 5. 5. p. 2217. Pers. 

 syn. 2. p. 470. 



E. punctata; caule erecto punctato, foliis pianis. Mant. 

 p. 286. Syst. veg. ed. i4 p. 778. 



Bellis ramosa caule ramoso. Jacq. amer. 216. t. 12g. 



Odiboi Incolis. 



Hist og her. 



Caulis herhaceus ^ erectus ; ramis pateniibus ; articulatus , tetra- 

 gono - teretiusculus , infra articulos tuinidiusculius ^ purpiwascens, 

 punciis et pills rlgldls mlnuils albidis adjjressis scaber , lineolis 

 pagis passi?n adspersus. Folia opposita , sessilia, ovato-lanceolaLa , 

 subacuminaio - serraia , oleracea , venosa , strigilloso-scabra, bi-sex- 

 pollicaria. Iiiflorescentia terminalis vel alternatlm axillaris. Pe- 

 el unculi poUicares et ultra, erecii iit caulis suhscabri , unißori, bi- 

 ni pel terni, uno cœteris breuiore. 



X2 



