213 



Mands HÖide eller noget derover, afskiæres Bladene tæt ved 

 Stammen; omtrent 8 te Dage efter afskiæres den överste Top, 

 og Saften, som udqvælder heraf, ledes ved et krumt Ror til en 

 Flaske eller Kaiebasse, som er bundet fast paa Stammen; hver 

 Dag maae Snittet fornyes, da de gamle Pori blive tilstoppede; 

 naar Træet af sig selv ikke vil give mere Saft, antændes Ild 

 nederst om Stammen, denne driver den sidste Saft opad, og ud- 

 tommer fuldkommen Træet. De Heste Negere ved Rio Volta 

 lide meget af Vandbrok (hydrocele) som ofte er overordentlig 

 stort; man giver denne Drik Skylden, men skulde ikke deres 

 lave og fugtige Land, som en Tid af Aaret er næsten ganske 

 oversvömmet, eller deres umaadelige Py tto - Drikken , (mange 

 Negere kan drikke i6-24 Potter Pytto om Dagen) være lige- 

 saameget Skyld deri. Af de unge Blade flettes Snore, som ere 

 temmeligen stærke. Frugten har meget lidet og sodagtigt Kjöd, 

 den kaldes Amitjolobi. 



1257. E L A I S. 



1. E. GuiKEENSis; frondibus pinnatis, stipitibus dentato- 

 spinosis divergentibus , denticulis supremis recurvatis. Mant, 

 37. Wild. sp. pi. 4. 2. p. 799. Pers. syn. 2. p. 622. La- 

 mark, illust. tab. 896. 



Elæis guineensis. Jacq. americ. p. 280 t. 272. 



Elæis guineensis. Gærtn. de fr. el sem. cent. 1. p. 17 t. 6. f. 2. 



Palma frondibus pinnatis ubique aculealis nigricantibus 

 fructu majore. Mill. diet. No. 5. 



