250 



ligne en Vindrueklase. I hver Blære opdager man et lidet Hul> 

 som leder ind i en Nyretragt {Calix)\ samtlige Tragte — S-g i 

 Tallet — lobe sammen i eet Nyrebækken, som er meget lidet, 

 og hvorfra Nyregangen {ureter) tager sin Begyndelse. Begge 

 Nyrepulsaarer {arteriæ renales) ere, formedelst Bugens abnorme 

 Brede, længere end sædvanligt og tynde som en Syenaal. Bi- 

 nyrerne ligge paa sædvanligt Sted og have en normel Dannelse, 

 dog ere de ikkun smaae. Nyregangenes (Tab. II. I^ig. VIII. n. 

 lo , lo) ovre Ender, tilligemed Nyrerne, især den höire, kunde 

 sees forend Vridtarmen [Colon) hiev borttagen. De ere tynde 

 ved deres Udlob fra Nyrebækkenet, men betydeligen udvidede 

 under deres Lob nedad mod Urinblæren (Tab. II. Fig. VIII. n. 

 Il); ved deres Indlob i Blæren findes de igien snævre, ligesom 

 i. naturlig Tilstand ; de gjennembore Blæren lidet höjere oppe 

 end sædvanligt. Blæren selv har en abnorm Störreise, især efter 

 Legemets lodrette Linie j dens Hinder ere stærke og af omtrent 

 2 Liniers Tykkelsej dens Huulhed var betydeligen stor, fyldt 

 med tynd og klar Urin. Fra Midten af dens ovre Deel findes 

 i Stedet for Urachus en haard, tapformig, udhulet Udvæxt af 

 § T. Længde, næsten af en lille Fingers Tykkelse. Navle- 

 ^ulsaarerue (arteriæ ujnbilicales) , der havde deres Udspring fra 

 Bækkenpulsaarerne (arteriæ hypogastricæ'), vare af naturlig Stör- 

 reise, og lob, som sædvanligt, ved Siden af Blæren op til Navlen. 



(Forelæst i det K^l. D. Videnskabernes Selskab i Aaret 1818. — 

 Præparatet findes i vort Universitets antlnopologiske Museum No. 1260; s. 

 C, F. Schumacher Descriptio Musei anthropologici Universitatis Ilafniensis 



1828. 



