som hellere ville have Omgang med Hunde og Markatte end med 

 Mænd, saaledes findes ogsaa Mænd, som holde meer af en 

 Gjed eller Qvie end af en Qvinde."-— Periander spurgte Thaïes; 

 Hvad er Skyld i, at her i Athenen födes saa mange Misfostere, 

 og hvorledes afværges saadant i Fremtiden? Thaïes svarede: 

 "cave, ne quis posthac sui gregis curam adolescenti committat." 

 Plato vilde, at i haus Republik alle Misfostere skulde bevog- 

 tes i Loiidom, "at ikke — - tilföier han — Qvindernes slibrige 

 Phantasie, naar de betragtede saadanne, skulde forlede dem til 

 at fdde lignende." — I Aaret i5i5 lod Kong Frantz Len Qvinde 

 i Avignon brændes, som for Domstolen tilsted, at være skjæn- 

 det af Hunden Amasius, og derefter at have födt et Misfoster, 

 som havde et Menneskehoved, men Ören, Hals, Arme og Been 

 m. y. som en Hund (Licet, p. i86). Saa tryg var man ved Hy- 

 pothesen om bæslisk Afkom. Den syntes alt for naturlig til 

 at der behovedes enten physiologisk Forklaring eller analoge 

 Forsog, for at forvisse sig om den stemte med Naturens Lovfor- 

 skrifter eller ikke. Man fandt jo organiske Former blcuidede, 

 og ansaae dette for et tilstrækkeligt Beviis. Turgel Sprachalag 

 var avlet af en Björn. Hujus historiam, siger Licet (p. i65) 

 ex Delrio, Saxone Grammatico, Joanne et Olao Magno, utroque 

 Upsaliensi Episcopo, brevibus repetere, necessarium duximus. 

 Nempe in Svecia puellam eximiæ pulchritudinis, ancillis com- 

 missam, quum extra oppiduir* ad recreandum animum exi visset, 

 ab urso miræ magnitudinis, ancillis consternatis, amplexam rap- 

 tamque,. et molliter unguibus receptam, ad specuiu in nemore 

 abflilum delatam fuisse, atque in summo timore ab urso amante 

 ad concubitum expetitam, bruto coramistam, a quo canibus cru- 



