0.71 



jecter; det vilde ogsaa være stridende mod den menneskelige 

 Natur, dersom man af Qvinden fordrede, at hun under alle 

 Livets Omstændigheder skulde kunne modstaae eller afværge 

 Pliantasiens blænde.ide Spil. Intet Under altsaa, at denne Hy- 

 pothes i Aartusinde er som en Troesarlikel bleven hyldet næ- 

 sten af hele Menneskeslægten. Romerne kaldte efter denne 

 Hypothes organiske Mærker paa Barnet: 7iævi jnaterni, Tyd- 

 skerne: Dlutiermaler, MulterflecJcen, Franskmændene: En- 

 vies. Intet Under; at den til alle Tider har havt saa mange og 

 saa agtværdige Forsvarere. Som Hjemmel for dens Paalidelig- 

 hed har man opkastet folgende Spörgsmaal : Tor Nogen nægte, 

 at Phantasien for Mennesket under dets naturlige eller magne- 

 tiske Sövn ofle ved Drömme virkeligen udtrykker sin Indflydelse 

 paa Organismens dyriske og vegetative Livs Phænomener? "Li- 

 gesom Drömmen — siger £randis — indvirker paa locomotive 

 Muskler og paa enkelte Sandseorganer, og kan sætte disse i li- 

 velig Virksomhed , saa synes de Tilfælde i det mindste ikke al- 

 deles ufroeiige, i hvilke den ogsaa har virket paa blot vegete- 

 rende Organer og i disse frembragt forandret vegetativ Virk- 

 somhed. Fortællingerne om Personer, der, efterat liave dromt, 

 at de toge en Dosis Rhabarber, have laxeret, eller af et Steen- 

 kast paa Maven i Drömme have faaet en stor sort Plet af en 

 Næves Störreise, og af Dröm om et Saar paa Foden,, som den 

 Drömmende Dagen forhen havde seet, har frembragt et virke- 

 ligt Saar paa Foden, — kunne nu, i Henseende til historisk 

 Sandhed, ikke undersöges: a priori at erklære dem for Fabler 

 er vel den letteste, men ikke den sikkerste og billigste Vei." — Kan 

 der tvivles om, at Lægen, ved blot psychiske Midler, underti- 



