307 



Hare, et Morbær, et Pindsviin, eller et abnormt Skelet? Eller 

 kan Indtrykket af et saadant Object bevares flere Aar i Mode- 

 reüs Phantasie, og aftrykke sit Billede paa flere Festere, under 

 forskjellige Svangerskaber?. Hvorfor modermærkes under Svan- 

 gerskabet med Tvillinger som oftest ikkun det eene Foster? 

 Staaer Moderen ikke i samme organiske og phantastiske Forhold 

 til dem begge? Hvor Abnormiteten udtrykker Formen af flere 

 forskjellige Objecter, har Moderen der paa een Gang forseet sig 

 paa dem alle, eller er saadant skeet Tid efter anden? — Har 

 man ikke i organiske Abnormiteter seet Modermærker af Objec- 

 ter, paa hvilke Moderen, efter sin Stilling eller sit Opholdsted, 

 umueligen kunde have havt Leilighed til at forsee sig, i det 

 mindste ikke uden i Drömme? — "De Mærker paa Hu- 

 den — ^ siger Lawrence*^ , — der sammenlignes med Jordbær, 

 Morbær, Hinbær o. s. v^ ere saa kjendeligen forskjellige fra 

 disse, at det vilde være Tidspilde, at tale herom. Hareskaar 

 og deslige monströse Productioner og Nævi ere iagttagne , hvor 

 ingen Harer, Jordbær, Kirsebær o. s. v., fandtes, som kunde 

 anledigedem." — Vil da vel Nogen for Alvor paastaae, at Moderens 

 Phantasie skal kunne have Deel i Fosterets Form hos Dyr, hvis 

 Byrd er skilt fra Moderens, for Udviklingen tager sin Begyndelse? 

 — hos Honen f. Ex., der ruger sine Æg ; hoslnsecterne, hvis Ud- 

 rugning lil Orme ikke Moderen, men Naturen selv besörgerj — eller 

 skulle alle Abnormiteter blandt Fjærdyr henregnes til Udviklin- 

 gens forste Moment? Hvorledes fik da hine Kyllinger Glenteho- 

 veder af Honens Skræk under Udrugningen? — See vi ikke or- 

 ganiske Producter fremspire i dyriske Legemer, uden den mö- 



*) I. c. p. 335. 



Qq2 



