<■) R. SERNANDER, VEGETATIONEN I SKANDINAVIENS FJÄLLTRAKTER. 



andra lafvar starkt tillbakatryckta, fältskikten med Empetrmn, 

 CaMuna, Vaccinium äro glesa. I denna enformiga vegetation 

 förekommer äfven ibland en och annan af fjällhedens konsti- 

 tuenter som utposter, hvilka annars saknas i den omgifvande 

 vegetationen. Sädana utposter äro t. ex. Arctostaphylos alpina, 

 Azalea procumhens, Juncus trifidus, Fht/llodoce coerulea etc. 



Ett par exempel skola tagas frän barrskogsregionen i 

 Handölselfvens dalgäng med Bunnerfjällens och Snasahögar- 

 nes sluttningar däremot. 



Denna dalgång har fordom varit rik pä tallskogar, af 

 hvilka nu endast isolerade fragment kvarstå, oftast i form 

 af tallhedar, där beständet år efter år allt mer och mer gles- 

 nar och ersattes af björk. 



På ostsidan, Bunnerfjällens sluttningar, är nu björken 

 vanligast på de torra markerna; tallen förekommer endast a 

 mindre hedar och på försumpningar. I dessa tallhedar äro 

 Cladincrna rikliga, och i fältskikten dominera Empdrum med 

 inblandningar af Bettda nana, Calluna, Equisetum silraticiim, 

 Lycopodium Selago, Vaccinium Vitis idcea samt följande ut- 

 poster: Arctostaphylos alpina, Azalea procumhens och Juncus 

 trifidns (IS^fOS). 



Från västsidan kan meddelas följande anteckning (18",f 98) 

 som exempel på en björkhed med utposter. Pä en grusplata 

 c. 600 m. ö. h. är vegetationen denna. Skogsbeståndet utgö- 

 res af strödda björkar med tunnsådd död tall, torrakar >, 

 undervegetationen af rikliga ris. rikliga lafvar, tunnsådda 

 gräs, enstaka örter och enstaka mossar: 



Arctostaphylos alpina. 

 Azalea procumhens. 

 Betula nana. 

 JBlepharozia ciliaris. 

 Calluna vulgaris. 

 Gar ex rigida, tunnsådd. 

 Cetraria islandica. 



>^ nivalis. 

 Cladonia coccifcra. 



» gracilis ö corniita. 



Cladina silvatica (L.). 

 Dicranum scopariuni. 

 Empetrum nigrum, riklig. 



