BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 24. AFl). III. N:0 11. 13 



De växtsamhällen, livilka i det föregående behandlats, 

 äro inga sällsyntheter i barrskogsregionens vegetation. Det 

 samhälle, hvarom nn skall talas, förekommer utom de alpina 

 och subalpina regionerna endast som den yttersta sällsynt- 

 het. Det är Dryas-torjnAtionen, denna våra fjälls största 

 prydnad ocli tillflyktsorten för ett stort antal af våra vack- 

 raste och sälls^^ntare fjällväxter. Från tva lokaler ner i 

 barrskogsregionen känner jag förekomster af densamma. 



Den ena finnes redan beskrifven i Om s. k. glaciala re- 

 likter» pp. 199 — 200. Här omtalas frän Tälgstensberget i 

 Jämtland c. 620 m. ö. h. en liten fläck i björkskogen, bevuxen 

 med (18-,;'93): Aniblystegium adunciim. Arahis alpina^ Astra- 

 (jalus aljnnus, Bartsia alpina, Dryas octopetala, Felfidea 

 aphtosa(h.), Phyllodoce coeriilea, Pinguicula vulgaris, Pylogonum 

 vivipariim, Salix lanata, S. reticulata. Thmdium ahietinum 

 och Vaccininm Vitis idcea. 



> Den andra förekomsten är från barrskogsregionen på 

 Grötmjölhögens västsida i Bunnerfjällen, och om den ha 

 dess upptäckare, mina vänner Doktorerna Z. Brundin och 

 C. WiMAN, lemnat mig följande intressanta uppteckning af 

 den 22 juni 1897: På en låg upphöjning af vittrad olivin- 

 sten, omgifven af ett glest bestånd af björk och barrträd, 

 växte på en yta af ungefär 1 □ meter: 



Arctostaphylos alp>ina. 



Azalea procumhens. 



Betitla nana. 



C ar ex capillaris. 



Bicranum sp. 



Bryas octopetala, delvis täckande. 



Empetrwn nigrtim. 



Grimmia sp. 



Hylocomium proliferum. 



Juniperus communis. 



Myrtillus ni gr a. 



Pedicidaris lapponica. 



Pinguicu la, vulgaris. 



Po lygonum vivip armn. 



Salix reticulata. 



Saxi fråga oppositifolia. 



Silene acaulis. 



