BIHAXa TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 24. AFD. III. N:0 11. 55 



den citerade uppsatsen p. 137 beskrifvit och som jag vid ett 

 besök den 23 juni 1893 kunde rikta med bland annat blad 

 af Dryas, anser jag som atlantisk. Särskildt häntyda de 

 ända till 50 mm. långa tallbarren på ett mildt klimat. Om 

 de öfriga af Nathorst ock mig påvisade tufferna med Dryas 

 och Salix reticulata i tallflora vill jag ej nu med bestämdhet 

 yttra mig. 



Det skall vid närmare undersökning kanske också visa 

 sig att den tallförande torf med Salix herhacea, som Tolf 

 anträffat vid Österåsen i Häggenås,^ och att den likaledes 

 tallförande grästorf med Dryas och Selaginella, som A. Gr. 

 Kellgren- påvisat i Tänndalen, äro från atlantisk tid. Alla 

 dessa förekomster af glaciala former från postglacial tid 

 böra i hvarje fall uppmärksammas, särskildt då de som 

 Kellgrens fynd ligga så nära tallens nuvarande gränslinie, 

 sålunda härstamma från tider med ganska tempererade kli- 

 matförhållanden, som ligga före den subatlantiska tiden med 

 sina af granräster uppfylda torflager. Hambergs och Gunnar 

 Anderssons fynd^ af Dryas med Uhnus monfana vid Vferdalen 

 i lager af obestämd ålder är också i detta samband af en 

 viss betydelse. 



Den atlantiska perioden har äfven till södra Sverige 

 medfört glaciala former. Jag har i »Om s. k. glaciala relik- 

 ter» särskildt framhållit Älchemilla alpina och Rhodiola rosea 

 i Bohusläns vegetation som exempel härpå. Dessa skulle 

 liksom Seduni anglicum och Rosa pimpinellifolia, tydliga Ilex- 

 växter, hvilka t. ex. jämte FJiodiola växa på den lilla Koön, 

 hitvandrat under den atlantiska, eller möjligen subatlantiska 

 periodens fuktiga klimat. Aira flexuosa v. monfana och Poa 

 alibina från Strömstadstrakten höra kanske också till denna 

 grupp. 



På Jylland växa Arcfostaphylos alpina, Draha incana 

 och Selaginella sällsynt. De äro ej ovanliga i Norges Ilex- 

 region.^ Antingen äro de att anse som de naturliga gräns- 



1 ToLP 1. c. p. 25. 



^ Några observationer öfver trädgränserna i våra sydliga fjälltrakter. 

 Ofvers. af K. Sv. Vet.-Akad. Förhandl. 1893. 



^ Axel Hamberg, Om en profil från skredet i Vserdalen. Geol. För. 

 Förhand!. Bd 15. 1893. 



* Arctost(q)hylos alpina. Se ofvan! 



Draha incana. »Vesten og nordenfjelds alm. fra Farsuud. 38° 5', og 

 Jsderens Sandsletter i lavere Egne lige til Magera», Blytt, Norges Flora p. 988. 



Selaginella spinulosa. »Paa fugtige Steder fra den sydlige Deel af 

 Christiansands Stift längs hele Kysten». L. c. p. 39. 



