BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAl). HANDL. BAND 23. AFD. III. N:0 3. 5 



(= Microspora) Wittrockii fullkomligt öfverensstämma med 

 Conferva amoena KiJTZ. I samma arbete liar han afbildat 

 en hel del Conferva- och Microspora-B.YiQT, alla med nämnda 

 H-struktur hos membranen, utan att dock i detalj hafva under- 

 sökt någon särskildt i detta hänseende. Så finnas der af 

 slägtet Conferva i inskränkt mening C. homhycina (flera for- 

 mer) och C. utriculosa. Wille liksom Rosenvinge finner på 

 grund af membranstrukturens likhet onödigt att hålla i sär 

 slägtena Conferva och Microspora. 



ScHMiTZ^ sluter sig i hufvudsak till Kolderup-E,osen- 

 vinge's åsigt. Efter tvärväggbildningen, som han beskrifver 

 såsom skeende genom ett inåtväxande ringformigt stycke, 

 omger sig dottercellen med en egen »primäre Zellmembran». 

 Han lemnar dock derhän, om denna går rundt om dottercellen, 

 eller om den stundom blott kommer till utbildning vid tvär- 

 väggen.- Hvilken art Schmitz undersökt, och om den varit 

 en äkta Conferva eller en Microspora, har varit mig omöjligt 

 att afgöra, då derom intet är nämndt. Ki förloppet vid tvär- 

 väggens bildning att döma torde det snarast hafva varit 

 någon Microspora. Hvad han nämner om den lokala »primära 

 membranen:' dos dottercellen kan möjligtvis röra en äkta 

 Conferva. 



ScHAARSCHMiDT" har i en uppsats, som blott genom referat 

 varit mig språkligt tillgänglig, skrifvit något om Confervas 

 celldelning, h vilket dock mest synes röra abnorma förhål- 

 landen. 



Slutligen har Berthold^ undersökt Conferva (= Micro- 

 spora) amoena och sluter sig ifråga om celldelningen och 

 membranbildningen fullständigt till Kolderup-E-osenvinges 

 åsigt och antager apposition såsom :^ förlängningsskiktets) upp- 

 komstsätt. 



GrAY^ har i en af handling äfven behandlat si. Conferva i 

 inskränkt mening och speciellt arterna honihi/cina och ufri- 

 ciilosa. Han konstaterar samma väggbyggnad, som Rosen- 

 vinge funnit hos Microspora. 



1 TJeher Bildung tmd Wachsthum der pflanzUchen Zellmemhran, Sitz. 

 ber. der Niederh. Gesellsch. fiir Natur- und Heilkunde. Bonn. 1880. 



^ Schmitz 1. c. p. 253. 



^ Némehj Chlorosporeåk vegetativ alakvåltozäsairol, Kolozsvar 1883. 



* Studini uber Protoplasmamekanik, p. 275. Tab. V, fig. 17. Leip- 

 zig 1886. 



^ Eecherches stir le développement et la classlfication de quelques Al- 

 gues vertes, p. 33. Paris 1891. 



