20 K. BOHLIN, NÅGRA SLÄGTEX AF ALGGEUPPEN CONFERVALES BORZi. 



förmåga att sammansmälta till större klumpar talar för den 

 förra aggregationsformen. 



Då substansen är föga oljelik, pröfvades före osmium- 

 syra på densamma en hel del reagens, af hvilka de flesta 

 förhöllo sig indiflFerenta, men af li vilka en del nedan skola 

 anföras. Substansens reaktioner äro följande: 



Öfverosminmsyra färgar inom några minuter i brunt; 

 efter några timmar blir färgen nästan svart. 



AUiOhol löser icke, ej ens efter svärtning i osmiumsyra; 

 deremot bringas substansen att sammanflyta i större klumpar. 



Kolsvafla, Jdoroforni och henziu lösa substansen full- 

 ständigt. 



Karbolsyra löser deremot ej (10 % lösning auA^änd). 



Jodjodlicdmm har ingen inverkan. 



Klorzinhjod löser substansen i den lef vande cellen. Pä 

 spritmaterial och i döda celler färgas substansen gulbrun, 

 men löses ej. Antagligen är en oxidations- eller omlagrings- 

 process af den lefvande substansen orsaken. Af öfverosminm- 

 syra svärtade droppar lösas nemligen icke heller af klorzinkjod. 

 Genom att upphänga några algtrådar i salpetersyrlighets- 

 atmosfer under en timmes tid (»elaidinprofvet»). erhöll jag 

 substansen på samma sätt olöslig i och färgbar af klorzink- 

 jod. På liknande sätt som i döda celler förhåller sig sub- 

 stansen, om den först kokas med saltsyra. Jod i konc. fosfor- 

 syra färgar äfvenledes utan att lösa. 



Mot si/ror förhåller substansen sig i allmänhet indiffe- 

 rent, såvidt en yttre iakttagelse kan af göra. Kornen eller 

 dropparne flyta ihop till större massor, men lösas ej. 



Saltsyra, salpetersyra (l,i8 sp. v.), st'a/ve/5*/r« ( 1 : 5) hafva 

 äfven efter flera dygn ingen annan synlig inverkan; äfven 

 vid stark kokning blir resultatet detsamma. 



Användes svafvelsyra (1:1) synes en långsam lösning 

 börja, derigenom att inuti dropparne bildas håligheter. 



Konc. svafcelsyra bringar som vanligt substansen att 

 sammanflyta till droppar; i dessa uppträda håligheter, och 

 så småningom finner man dem helt upplösas; dessförinnan 

 antaga de en något blåaktig färgton. 



Konc. fosforsyra löser icke. 



Ammoniak löser icke. 



Schweizers reagens har samma inverkan som t. ex. saltsyra. 

 Urtvättas reagenset, färgas substansen efteråt af klorzinkjod 

 gulbrun, men löses icke. 



