MHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 23. AFD. III. N:0 3. 25 



Då Prof. Lagerheim gjort mig uppmärksam på, att Con- 

 /erra-trådar, som konserverats i kopparlactofenol ^ antagit 

 en mycket mera blågrön färg än andra CMorophycccr såsom 

 Oedogonium, Microspora m. fl., egnade jag någon uppmärk- 

 samhet åt krom atof orens färgämnen. 



Kopparlactofenol är sammansatt af mjölksyra, fenol, gly- 

 <3erin och något Cu-acetat och Cu-klorid. Den något blågröna 

 färg, som klorofyllgröna växtdelar deri antaga, beror troligen 

 på uppkomsten af Phyllocyaninkopparacetat. - Phyllocyanin 

 är ett klorofyllderivat, som uppkommer genom inverkan af 

 svaga syror på klorofyll; detta bildar med en massa salter 

 -af metaller (såsom Cu-acetat, Cu-citrat, Zn-acetat, Fe-acetat) 

 dubbelföreningar; af dem utmärker sig särskildt Phyllocya- 

 ninkopparacetatet, till färgen blågrönt, för sin beständighet 

 äfven vid inverkan af starka syror (ex. kokande HCl). 



Då emellertid Conferva antager en mera blåaktig färg- 

 an öfriga CMorophyceer, måste man sannolikt söka orsaken 

 härtill i vätskans inverkan på de gula färgämnena i kro- 

 matoforen. 



Det har lyckats mig att finna en enkel reaktion, h vari- 

 genom skilnaden mellan Conferva och öfriga Chlorophyceer 

 (ex. Spirogyra^ Microspora, Bhuoclonium) i detta hänseende 

 skarpt framträder. Man lägger helt enkelt några Conferra- 

 trådar och några trådar af en Microspora, Sinroyyra o. s. v. 

 i stark saltsyra under samma täckglas. Derefter uppvärmer 

 man till kokning. 6'of^/erra-kromatoforerna antaga dervid en 

 vackert blågrön färg, under det de öfriga algernas kloro- 

 plaster visa sig gröna — gulgröna. Får saltsyran inverka 

 kall under flera timmar, inträder samma fenomen. I stället 

 för saltsyra har jag med samma resultat användt konc. 

 klorzinklösning. Konc. svafvelsyra åstadkommer likaledes i 

 första ögonblicket en liknande och mycket utpräglad färgning, 

 men mycket snart slår denna färg öfver i violett. 



En mycket svagare reaktion åstadkommer karbolsyra 

 (1 : 10). Deremot lyckas den ej alls med mjölksyra eller 

 ättiksyra. 



' JuLES Amman har i Journal de Botaniqne 1896, p. 188, publicerat ett 

 recept för en konserveringsvätska med detta namn, hvilken för sina ut- 

 märkta, på en gång fixerande och färgbevarande egenskaper ej kan nog re- 

 kommenderas. 



- Jemför Marchlewski, Die CJiemie des CJdoropltijUs, p. oV, Ham- 

 burg 18!:»5. 



