BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAlJ. HANDL. BAND 23. AFD. III. N:0 11. 27 



l:o den starka rotbildningen (fronde basi radicante Harv.), 

 2:o förekomsten af" en egendomligt utbildad stipitaldel (fronde 

 stipitata Harv.), o:o den rika, mera gaffel- än klaselika för- 

 greningen, som gör att skottet upptill är mycket tätt, att 

 hufvudgrenarne äro jemtoppade och smägrenarne (ramuli) få 

 (Cl. diehotoma, fastigiata, ramis pluries furcatis, ramulis pan- 

 nis. Harv.), 4:o cellernas, äfven de öfres. betydliga längd 

 (articulis primariis longissimis, cseteris diametro 5 — lO-plo 

 longioribus Harv.) och 5:o att cellerna vid tvärväggarna äro 

 starkt sammandragna, så att de blifva cylindriskt tuunelika. 



Växtens vegetativa system består af o ganska tydligt 

 skilda delar: rot, stipes och grenkrona. Roten utgöres af en 

 temligen kort, af grofva celler ])ildad axel, frän hvilkeu sido- 

 rötter utgå. Dessa nå en betydlig längd, äro celliga, mer eller 

 mindre starkt greniga, vridna, utbugtade och i allmänhet 

 oregelbundet formade. Rotens hufvudaxel, men i synnerhet 

 sidorötterna äro rika på innehall, kloroplaster, men i synnerhet 

 stärkelse, sa att det väl är antagligt, att rotsystemet fort- 

 lefver och efter en hvilperiod bildar nya skott. Cellerna i 

 hufvudroten hafva 3'tterväggarna mycket tjocka, ända till 

 25 — 30 il. äro tydligt, starkt och rikt skiktade och visa tvär- 

 gående kon fraktion linier; jfr tafl. ö fig, 4 — 5. 



Stipes utgöres af en åtminstone 7 mm lång cell. som till- 

 tar något i tjocklek uppåt, har fast. ända till 27 a tjock, 

 tydligt skiktad yttervägg och innehåller kloroplaster och 

 särskildt i sin nedre del stärkelse. 



Grenkronan är i sin öfre del starkt smutsgrön. Af ven 

 de öfre gren cellerna hafva ytterväggarne tjocka och tydligt 

 skiktade. Mina exemplar äro 6 — 9 cm höga. penselformiga. 

 De hafva varit vidfästade skorplika Lithothanmier. 



Habituellt liknar växten mest arter af gruppen utriculosm 

 inom slägtet Cladophora, men genom sin cartilaginösa kon- 

 sistens, utbildningen af en tydlig stipitaldel och genom cell- 

 byggnaden sluter den sig närmast arter af gruppen catenat(e. 



Cladopliora arbustula Kjellm. mscr. 



Cl. CcE.spitosa; cijespite penicilliformi, e frondibus compluri- 

 bus radice arcte coha?rentibus constituto, o — 8 cm alto, 

 Isete viridi, pallescente, siccato striis viridibus variegato, 

 chartft! vix adheerente; fronde radice til)rosa, valide affixa, 



