28 F. R. KJELLMAN, MARINA CIILOROPHYCEER FRÄN JAPAN. 



cellulis inlimis ramorum inferiorum inträ parietem ex- 

 teinum axis principalis fleor.sum crescentibus caulescente; 

 caule (trunco) brevissimo, 1 — 2 mm longo, eirca 180 a 

 erasso, plus minus eompresso. in ramos approximatos, elon- 

 gatos. interdum parcius furcatos. adseendeutes, axillis 

 patentibus, subrotundatis, inferne parcius, superne den- 

 sius ramulis obsessos soluto; ramulis brevibus, aut sim- 

 plicibus ex articulis singulis vel perpaucis formatis, aut 

 plus minus decomposite subpectinatim, geminatim vel tri- 

 geminatim ramellosis, interdum subcorymbose evolutis, 

 solitariis, oppositis. ssepius geminis vel trigeminis, iis ex 

 eodem articulo egredientibus ssepissime forma et evolu- 

 tione inter se discrepaiitibus; ramellis sursum spectanti- 

 bus; ramis inferne e cellulis diametro vulgo 4 — 5-plo lon- 

 gioribus, ad genicula leviter constrietis, parietibus eras- 

 siusculis, superne e cellulis brevioribus, diametro eirca 

 3-plo longioribus constructis; ramulis e cellulis diametro 

 sesqui- ad 4-plo longioribus. ad genicula ])rofundius con- 

 strietis. parietibus tenuioril)us rontiatis; cellulis termi- 

 nalibus elongatis, subconicis, obtusis; cellulis fertilibus . . . 



Cl. species Cl. utrieulosrc Kutz. affinis, fronde caulescente, 

 ramis simplicioribus, adscendentibus, axillis rotundatis, 

 ramulis minoribus distinctius limitatis, paucioribus, par- 

 cius decomposite ramellosis, ramulis ramelliscpie ssepe bi- 

 vel trigeminis, cellularum forma et magnitudine distincta. 

 Tab. 5, lig. 7-U. 



Hab. Nagasaki, ut videtur solitarie crescens, Lithotham- 

 niis litoralibns aftixa. mense Septembris optime vigens. 



Artbeskrif ning. \'äxt penselformig,liårdt tufvad,hvarje 

 tufva bestående af flere särskilda individ, som nedtill äro 

 förenade med livarandra genom de starka, grofva, rik- och 

 långgreniga riJtterna; tafl. ö, lig, 11. Rotgrenar fåcelliga, rika 

 pä stärkelse, särskildt i spetsarne, hvarför de antagligen på 

 något sätt äro verksamma vid individbildningen. En tydlig 

 hufvudstam är utbildad, dock kort, knappt 1 — 2 mm lång, 

 160 — 200 // tjock, vanligen något plattryckt. Den bildas af 

 hufvudaxelns nedersta celler och grofva utskott från de nedre 

 grenarnes basalceller, som växa ned genom den nedanför dessa 

 grenars utgångspunkt belägna liufvudaxelns starkt förtjoc- 

 kade och tydligt skiktade yttervägg; tatl. o. tig. i»— 10. Hufvud- 



