BIHAN<3 TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 23. AFD. III. N:0 11. 37 



Hab. Yokohama, rupibus ' litoralibus affixa, subgregatim 

 crescens, mense Septembris optime vigens. 



Artbeskrifiiing. Denna af mig sjelf vid Yokohama 

 in.samlade växt uppträdde teraligen starkt sällskaplig, vid- 

 fästad klippor inom strandbältet. I september månad var den 

 kraftigt vegetativt utvecklad, men ännu steril. 



Den bildade temligen små, dynformiga, afrundade, om- 

 kring 2 — 3 cm vida, temligen täta mattor af mörkgrön färg. 

 Efter torkning blifva de grönstrimmiga i följd af kloropla- 

 sternas ojemna lagring. Hvarje matta består af ett mycket 

 stort antal, tätt hopträngda och i hvarandra temligen löst 

 invecklade individ, som utan större svårighet kunna frigöras 

 frän hvarandra. Hvarje individ utgöres af en kraftigt ut- 

 bildad rot och en såsom skott fungerande kroppsdel. Roten 

 är rikt grenig med längre och kortare grenar innehållande 

 kloroplaster och ofta dessutom en större mängd stärkelse och 

 är genom septa delad i ett mindre eller större antal rum; 

 tatl. 7 fig. 10, 14. Skottet är slakt, oftast rikt grenigt med 

 grenarne oftast hopade i mer eller mindre täta knippen. 

 Skottsystemets byggnad vexlar mellan de två typer, som jag 

 af bildat i figurerna 10 och 11 tafi. 7. Antingen är hufvud- 

 skottet till omkring ^/s af sin längd utan sidogrenar och bär 

 i toppen ett tätt, rikt grensystem, innehållande sidoaxlar af 

 åtminstone två ordningar. Grenarne äro strödda eller mot- 

 satta eller utgående parvis. Eller också utskickar hufvud- 

 axeln ett stycke ofvanför basen ett antal tätt intill hvar- 

 andra sittande sidoaxlar af första ordningen, af hvilka en 

 del blifva ogrenade, andra utbilda sig i likhet med hufvud- 

 axeln och nå samma höjd som denna, liksom den i toppen 

 upplösande sig i ett tätare grensystem af 2—3 ordningar ax- 

 lar. Slntgrenarne äro, såsom fig. 15 tafi. 7 utvisar, ej sällan 

 långa, grofva, spolformiga eller klubbformiga, mer eller min- 

 dre starkt S- eller skärformigt böjda. 



Från skottsystemets öfre del t. o. m. högst upp i gren- 

 kronan utgå enstaka sidoaxlar, hvilka växa nedåt och antaga 

 rotnatur. Af en del iakttagelser, som jag gjort, synes det 

 mig framgå, att de sidoaxlar eller axelsystem, från hvilka 

 dylika rotaxlar utvuxit, slutligen frigöras och utväxa till 

 sjelfständiga individ; tafl. 7 fig. 12, 13. Från hufvudrotens 

 grenar utväxa sidoaxlar, hvilka utbildas till skott och skott- 



