XYIII 



at Öiet maatte lide en Forandring i siii Form, hvilket strider mod Iagtta- 

 gelserne. Den nye Undersögelse derimod viser, at Lindscns Forbindelse 

 med Straalelcgemct skeer ved mangfoldige fine men stærke Fibrer, mellem 

 Lvis Aabniiiger Vædskcn kan finde Indgang til en Kanal, som omgiver Kry- 

 stallindsen, og som er bckjendt mider Navn af Petits Canal. Denne har 

 hidindtil A'æret meget ufuldkomment kjcndtj og dens Forretning derfor ikke 

 ladet sig udgranske. Den dannes af en Membran, som fra Krystallindsens 

 Bagside gaaer hen over den forreste Rand af Glasvædsken, til Straalelege- 

 met, beklæder det ^ og ved dets Fortsættelser forvandler sig til tvende Ra- 

 der af Fibrer eller Strængé, der gaae hen til Krystallindsen. I Hulheden 

 af Kanalen findes endnu en Rad af skraalöbende Strænge, der forene Straa- 

 lelegemet med Kanalens Hinde. Imellem de forstnævnte Strænge findes 

 mangfoldige Aabuinger, hvorved Vandvædsken faaer Adgang til denne Kanal. 

 Nu begriber man hvorledes Krystallindsen kan forandre sit Sted 

 efter Svnsgjenstandens Afstand. Er Gjenstanden nær, saa sammentrækkes 

 Iris og sandsynligviis Straalelegemet, og Krystallindsen rykker frem ; hvor- 

 imod en Deel af Vandvæsken gaaer ind i Kanalen, der saaledes danner et 

 Afledningsrum [DU'eriiculum) for Vædsken. Ved Synet af fjerne Gjenstande 

 skeer alt det Modsatte. Den sammenlignende Anatomie föier hertil nye 

 Bestyrkelse. Hos de Dyr der have et skarpt Syn, f. Ex. Hunden, Katten, 

 Sælhunden, er denne Indretning udmærket kjendelig. Hos Rovfuglene, hvis 

 skarpe Syn er saa bekjendt , findes ikke blot det her beskrevne Aflednings- 

 rum , for det bagerste Öiekammer, men ogsaa et af lignende Beskaffenhed 

 for det forreste. Dette Afledningsrum ligger mellem Straalclcgemets ydre 

 Flade og den Öiet omgivende nigjennemsigtige Hornhinde [Sclerotica). Dets 

 Fibrer gaae fra Regnbuehindens ydre Rand hen til Hornhindens Rand. 

 Dette Afledningsrum er det samme, som hos Pattedyrene forer Navn af 

 Fontanas Kanal; kun er den hos Rovfuglene langt mere udviklet. Hos 

 Sælhunden er den ogsaa temmelig uddannet. Ved Hjelp af disse Allednings- 

 rnm er det ogsaa at Öiet indtil en vis Grad kan taale Tryk og Stod, uden 

 at Oienættet derved lider. Prof. Jacobson , sætter sin Opdagelse i For- 

 bindelse med en af ham allerede for længe siden *) fremsat Undei'sögelse 

 over Sandserne , hvori han har viist at Sandseredskabej-ne maa deles i tvende 



*) IVouveau Eiillcliii de Ta société pLilonialiqve à Paiis. Sept. 1813. — Blainvilh 

 principes d'amitüinie compaiée T. I. p, 41-44.^ 



