tager den störste Mængde af arterielt Blod, og det tilfort lige fra Hjertet; 

 hos Pattedj'renc derimod, livor Leveren modtager en i Forhold til dens 

 Mfisse ringe Mængde af arterielt Blod, skeer denne Rensning ved Nyrerne, 

 som her njodtage langt niere deraf. — Da Bloddyrene intet lymphiitisk Sy- 

 stem have, give disse Forsog et nyt Bevis for Yejiernes Indsngaingseyne. 



Professor Sclioiiw , som ved sine Reiser i Italien har forbei'edet et 

 Værk over dette mærkværdige Lauds Klima og Vegetation, har i Aar fore- 

 lagt Selskabet et Brndst}'kke af dette Arbeide, i en Udsigt over Regnfor- 

 holdene i Italien. 



Medens Veijforholdene inden for Vendekredsene frembyde en Rc- 

 gelsteniînighcd der strax falder i Öinene , synes de derimod udenfor samme 

 at være regellose , og fremstilles og^aa som saadanne af de fleste Forfattere. 

 IMen io storre Antallet af videnskabelige Iagttagelser vorder, jo mere man 

 betragter de forskjelligo Veirforhold i Sammenhæng, og bringer dem i For- 

 bindelse med de övrige physisk - gcographiske Forhold j — jo mere vil der 

 ogsaa forsvinde af denne Regelloshed. — Forfatterens Udsigt over Italiens 

 Regnforhold giver et n5^t Beviis lier2:)aa. Samler man de Resultater, somi 

 et meget betydeligt Antal af deels trykte deels utrykte Iagttagelser give, 

 saa fnidcr man at Regnens Mængde paa den nederste sj-^dlige Skrænt af Al- 

 perne , samt ved deres Fod i den lombardisk - venetianske Slette , efter et 

 Middeltal er 54-55 Pariser Tommer og at den paa enkelte Steder stiger 

 til 80 - 90 Tom. — at à.ci\ derimod i Midten af denne store Slette efter et 

 Middeltal er 36-37 T. og paa intet Sted overgaaer 45 T. — og at den i 

 den sj'dligste Deel af Sletten ved Apeninernes nordlige Fod efter et Mid- 

 deltal kun belöber sig til 27-28 T. og tatetsteds overgaaer 32 T. I åcw 

 üstlige Deel af denne Slette er Regnmængden storre" end i den vestlige; 

 saaledes giver et Middelforhold af Steder ved Alpernes Fod osten for Lago 

 di Garda 58-59 T. , af Steder vesten for denne Soe 39-40 T. Ved den 

 sjdlige Fod af Apenincrne , hvor denne Bjergmasse har en ostlig Retning, 

 altsaa paa den genuesiske Kyst, er Regnmængden betydeligere end paa den 

 .modsatte nordlige Side, nemlig efter et Middeltal 42-43 T. 



Aarsagcrne til denne Fordeling synes at være folgende: De Vinde 

 som i Europa medfore Regn ere de vestlige og sydlige, hine fordi de med- 

 iore Dunster fra Havet, disse fordi de komme fra varmere Egne til kol- 

 dere, hvorved der foraarsages en Fortætning af Dunsterne; Sj^dvestvinden, 

 hvor begge Aarsager forene iig, er ogsaa den som bringer mcest Regn. — 



