XXII 



Fra Genua og Florcnts til det Sydligste af Italien og Sicilien afta- 

 ger Regiiniængdcn, saa at den her kun bliver 20 -2i T. Denne Aftagelsc 

 mod Syden , som ogsaa synes at gjelde for de övrige sydligste Dele af Eu- 

 ropa (især Spanien) er udentvivl foraai'saget derved, at Söndcnvinden og 

 Sydvestvinden til disse Egne ikke komme fra det store Hav, men fra det 

 overordentligt törre Afriea, livor ingen fugtig Jordbund, ingen Plantever- 

 den opsenderDuuster, hvortil endnu kommer, at disse Luftstrounne i Ita- 

 lien ikke træffe paa nogen i Ost og Vest strygende Bjergmasse. 



Undersogcr man hvorledes den aarlige Kcgnmængde er fordeelt i 

 Aarstidernc, saa fhider man at det nordligste Italien har samme Fordeling 

 med det nordlige og midterste Europa, nemlig, at den störste Regnmængde 

 falder i Aarcts sidste Ilalvdcel, men at der i det hele ikke er stor For- 

 skjel mellem Aarstiderne, og at Sommeren har en betydelig Regnmængde. 

 Gandske anderledes er Fordelingen i det mellemste og sydlige Italien j jo 

 længere mod Syd jo större bliver Foiskjellen mellem Sommeren og de Öv- 

 rige Aarstiderj Sommerens Regn overflyttes til Efteraaret og Vinteren 

 bliver mere og mere regnfuld. Allerede i Bologna er Sommerregnen min- 

 dre end det halve af Efteraarsregnen og meget luider Vinterregnen. I 

 Pisa regner det 4 Gange saa meget om Efteraaret som om Sommeren, og 

 om Vinteren meer end dobbelt saamcget som om Sommeren. I Rom over- 

 gaaer Efteraarsregnen Sonunerens næsten 3 Gange, og Vinterens nærmer 

 sig Efteraarets. I Palermo overgaaer Vinterregnen næsten 8 Gange Som- 

 merregnen , og Efteraarets er anindre end Vinterens. I Lissabon regner 

 det om Vinteren 13-14 Gange saa meget som om Sommeren ; i Spanien er 

 Misforholdet maaskee «ndnu större; og i Grækenland synes ogsaa Somme- 

 ren at have en meget liden Regnmængde. 



Aarsagen til denne Fordeling synes atter at maatte söges i Vindfor- 

 holdene. I de sydligste Dele af Europa og paa Nordkysten af Afriea sy- 

 nes nemlig om Sommeren de nordlige om V"interen de sydlige Vinde at 

 være de herskende. Sporge vi atter om Aarsagen hertil, saa ligger den 

 udentvivl i Passatvinden. Om Sommeren nærmer den nordlige Grændse 

 for denne Vind sig til Europa, om Vinteren fjerner den sig derfra, alt i 

 Overeensstemmclse med Solens Gang; fra April til October hersker den 

 efter v. Biic/i endog paa de canariske Öer. Men heraf fölger at de nord- 

 lige \'inde, som i vor Flalvkugle opstaae ved Grændsen af Passatvinden 

 formedelst den hede Zones Ophedning, om Sommeren maae herske i et 



