XXIII 



Bælte som iudcslutter det nordlige Africa og det sydlige Euroj)a; i det 

 mellemste og aiordlige Europa derimod Lersker (som Forfatteren paa et 

 andet Sted har godtgjort) sydvestlige Vinde, som er den oven fra tilbage- 

 vendende Passat der mcdfoi'e den betydelige Sommer- og EfteraarsrciJn. 

 Om Vinteren derimod rykker Passatvindens nordre Grændse lanst mod 

 Syd; det Bælte livor de nordlige Vinde Lerske rykkes ligeledes i samme 

 Retning, saa at end ikke de canariske Oer falde i samme, men disse, saa- 

 velsom det nordlige Africa og det sydlige Europa modtage da den tilbage- 

 vendende Passat , den regnbriugende Sydvest. 



Det er bekjendt at'ULrmager U. J'drgensen, Ridder og Dannebrogs- 

 mand for mere end 20 Aar siden har angivet og forfærdiget et JMctal- 

 tLcrmometer af fortrinlig Indretning , og Lvoraf man fnider Beskrivelsen i 

 Låns Bog over Tidens Udmaalning. lian Lar til dette Thermometer nu 

 foiet en Indretning, hvorved det vorder selvbeskrivende. Indretningen 

 lader s\g ikke vel beskrive uden Tegning, men demie lindes i det andet 

 Bind af Selskabets physiske og mathcmatiske Skriftei\ 



For nogle Aar siden meddoelte Professor Zeise Selskabet s\\\ Opda- 

 gelse, at en nye Syre^ af ham Xanthogensyren kaldet, dannes, naar eu 

 Oplosning af Kali i Viinaand bringes i Vexelvirkning med Svovclkulstof- 

 fet. Denne Sammensætning fremböd alt for mange mæi'kværdige Forhold, 

 til at disse strax skulde kunne udtommes ; hans Undersögelser over Svovel- 

 kulstoffets Vexelvirkning med Ammoniaken udvidede snart efter vor Kund- 

 skab om å^i^YL nye Gjenstand; han har nu endeligrn tilfoiet en fuldstændig 

 Analyse af Xanthogensja-en ^ og det xanthogensure Kali. Ved forskjellige 

 Fremgangsmaader har han bestemt Kaliets, Svovlets og Kulstoffets Mængde 

 i dette Salt. Han overbeviiste sig derhos om at ingen andre Sanunensæt- 

 ninger frembringes, naar Svo velkulstoffet danner dette Salt i Kaliets Op- 

 losning i Viinaand. Ved en Beregning af Bestanddelene, bj^gget paa Læ- 

 ren om de bestemte Forholdstal i de chemiskc Sammensætninger, viser hau 

 endeligeu at Xanthogensyren maa bestaae af Svovelkulstof og Viinaand, 2 

 cLemiske Grunddele af det forste mod een af den sidste. Naar man, \nG^ 

 Berzelius sætter Iltens Tal 100, vorder Xanthogensyrens 1243.2662. To 

 Grunddele af denne Syre forene sig med een Grunddeel Kali , som efter 

 Berzelius sættes 1179,83. Forf. gjör opmærksom paa den store Overeens- 

 îtemmelse, der finder Sted mellem Xanthogensyren og den organiske Na- 



