XXVI 



derved en flygtig Sammensætning, som let opfangedes i et Forlag, der iia- 

 turligviis maatte være forsynet med et Afledningsror for det uindsugedc 

 Ciilor, og den dannede Kiililteluft. Clilorets Forbindelse med Lecrjordens 

 brændbare Grundstof, Chlorleeræret , er flygtigt ved en Varme, der ikke 

 meget overgaaer det kogende Vands; det er lidt gulagtigt,' maaskce dog af 

 vedhængende Kulstof} det er blödt, antager dog Krj^stalform ; det indsu- 

 ger begj ærligt Vand, og oplöser sig med stor Lethed deri, og med Ud- 

 vikling af ^^arme. Opvarmet hurtigt meb Kaliamalgam, lider det en Ad- 

 skillelse, hvorved Chlorkaliær og Leeræramalgam dannes. Dette Amalgam 

 adskiller sig med en stor Hurtighed i Beröring med Luften, og giver ved 

 Destillation, uden Beröring med Luften, en Metalklump, som i Farve og 

 Glands noget nærmer sig Tinnet. I ö"vrigt har Forf. baade i det erholdte 

 Amalgam og Leermctal fundet mærkværdige Forhold, der ikke tillade ham 

 at ansee Forsögeue som sluttedej men med Sandsynlighed love vigtigt Ud- 

 bytte. Efter deu her beskrevne Fremgangsmaade kan man ogsaa erholde 

 Chlorkieselær. Det er meget flygtigere end Chlorleeræret. Man kan der- 

 for let ved eet Arbeide erholde baade Chlorleerær og Chlorkieselær, naar 

 man nemlig leder Chlor over en glödende Blanding af Kulstöv og Porccl- 

 lainleer» Kieseleu i deime Jord danner med Chloret en saa fl3'gtig Materic, 

 at den maa opfanges i et ved kunstig Kulde kjolet Forlag. Clilorkieselærct 

 er draabeflydende , farvelost, og har efter Forsög, som Cand. Pharm. & 

 Phil. Koster har foretaget, en Vægtfylde =: l,5gang Vandets, og sit Ko- 

 gepunkt ved 50° efter flundredeels Thermometeret. Dets Fh-gtighed sy- 

 nes at hindre dets Adskillelse ved Kaliamalgam j men naar den lykkes, tor 

 man ogsaa haabe at see Kieselens brændbare Grundstof, der allerede af 

 Berzelius er fremstillet som et Pulver, tilveiebragt i sammenhængende, maa- 

 skee endog metal glindsende Skikkelse. 



Dr. G. Forchhammer har i ^\\\ Afhandling om de geoguostiske For- 

 hold paa endeel af Sjelland og NaboeÖerne, som er trykt i Selskabets 

 naturvid, og mathera. Afhandling 2den Deel beviist, at vort Kridt ikke 

 alt horer til een og selvsamme Danning, men at man, stottet paa Leirings- 

 forholdene, skjelner imellem 2 meget bestemte Kridtdauninger , hvoraf han 

 anseer den ene for eeus med Kridtdanningen i England og Frankrigcj den 

 anden for et Led i en senere Dannelsesrække, og sandsynligviis analog med 

 de franske Geoguosters Argile plastique og Calcaire grossier. Saltliolni 

 og Limhamns Kalksteen, der ved sine oryetognostiske Forhold allerede me- 



