XXIX 



MÖcns Klint med de mange livide Mergellag, der findes lier i Landet, vi- 

 ser sig det Resultat, at de stemme dermed ovcreens i de fleste Forliolc) 

 undtagen Storielseii : at de derfor ikkun crc mindre fuldkomne Udviklinger 

 af samme Art som Möeiis Klint. 



Forfatteren drager af de aiiforte Iagttagelser folgende Resultat: 

 Stevns Kridt er virkelig Kridt, og har allp Egenskaber tilfælles med 

 denne Danning i andre Lande. 



Leerlaget og Ceritkalken i Stevns Klint betragter lian efter Stenens 

 Natur og Forsteningerne som Argile plastique og Calcaire grossier. Fax- 

 öcs Kalk anseer lian ikkun som en local Udvikling af Ceritkalken. 



Möcns Kridt og Korallitkalken anseer Lan igjen for sammenLörcnde 

 og betragter Leerlaget paa Ste^^lS, Ceritkalken og Faxöes Kalk, Koral- 

 litkalken og Moens Kridt ikkun som underordnede Lag, der have udviklet 

 sig tildeels i den store Rullesteenssamdanning, og der alle have dannet sig 

 i een og samme Periode; i Bcgyndelseu af den tertaire Tid. Han skjuler 

 alligevel ikke den store Vanskelighed der hidrörer fra Kridttidens Forste- 

 ninger i denne ny Samdanning, da han ikke troer at man kan betragte 

 disse Forsteninger som Levninger af forstyrrede Kridtbjerge. Men da Ce- 

 ritkalken med sine ejendommelige Forsteninger i Stevnsklint ligger imellem 

 2 Lag der forer Kridtets Forsteninger, nemlig det egentlige Kridt og Ko- 

 rallitkalken , saa bliver denne Vanskelighed ikke oplöst ved at antage 

 Möens mergelagtige Kridt og Korallitkalken for analog med det egentlige Kridt, 

 men den bliver blot flyttet til et andet Punkt. Ikkun sammenlignende Iagt- 

 tagelser i andre Lande ville kaste Lys paa dette forvirrede Forhold. 

 Landphysicus Thorstensen i Island , som af Selskabet har erholdt 

 meteorologiske Instrumenter til Afbenyttelse, har allerede i flere Aar til- 

 sendt samme de Veir - Iagttagelser , som han dermed har anstillet. Efter 

 at Selskabet havde tilstillet Prof. Schouw disse Iagttagelser for deraf at 

 uddrage de vigtigste Fölgeslutninger , har han forelæst en Beretning des- 

 angaaende. Hvad for det forste Barometer - Iagttagelserne angaaer, da 

 give disse, en hoist vigtig og* uventet Folgeslutning , hvorpaa Thorsten-- 

 sen allerede i sine Breve havde gjort opmærksom. Uddrages nemlig et 

 Middeltal af de Barometer -Iagttagelser som Thorstensen har anstillet paa 

 Næs ved Reikiavig fra 1 Marts 1822 til 1 Marts 1825, een Gang om Da- 

 gen (i de to sidste Aar Kl. 8-9 f. M. i det forste KL 10-1) saa erholdes 

 27"— 9'",15 P. M. ved 0° R. Ved at sammenligne to Baromctere, har 



>^/-. 



